391 



i Frankrigs som i de fleste andre af Europas Viingaarde. 

 Baade i Toscana og i Medoc bar man gjort den Erfaririg, 

 at naar der indtrafl'er varmt og fugtigt Veir, kunne Druerne 

 i en Fart blive daekkede af Snyltesvampen, som baerer 

 Myriader af Sporer. Naar den ber0res af Vinden, lesnes 

 Sporerne og spredes som en Sky af Pudder til alle 

 Sider. 



2. Sygdommens Omsiggriben. 



Opdragen i Englands Drivhuse gik Snylte- 

 svampen over Kanalen, slog f0rst ned i de pspalierede 

 Viinstokke og i Drivkasserne i det nordlige Frankrig og 

 Belgien. 1848 optraadte den saaledes i Versailles og 

 i Rothschilds Have i Suresnes; endnu i 1849 syntes 

 den at vilde lade sig neie med at edelaegge Taffeldruerne 

 i Haverne og i Drivkasserne, hvor Viinstokken bliver dyrket 

 som en Luxusgjenstand. Det var ferst 1851, at den slog ned 

 i Viingaardene og saaledes fik en stats0konomisk Vigtighed. 

 Fra nu af vare dens Fremskridt ikke som bidtil langsomme, 

 men den greb om sig med en i Virkelighed forbausende Hur- 

 tighed. I meget kort Tid vare naesten alle franske Viinegne 

 angrebne deraf, og den holdt sig ikke inden for Keiser- 

 d0mmets Graendse, tvertimod, idet den ved Middelhavet 

 naaede sin sterste Styrke, fortsatte den sin 0delaeggende Van- 

 dring gjennem alle JYHddelhavslandene ; Spanien, Italien, 

 Algerien, Syrieu, Lille Asien ogGraekenland bleve 

 haergede deraf. Til den anden Side angreb den Ungarn 

 og Tydskland. Det synes virkelig, som om det er de 

 fine Sporer, der efter at va?re ferte igjennem Luften, ere 

 slaaede ned og have forplantet Sygdommen overall, hvor 

 de m0dte en passende Yarme og Fugtighed. 



