418 



kunde man let fristes til at henfere dem til Palmerne, da 

 de ligesom disse, idetmindste tilsyneladende, have en lige 

 udeelt Stamme. fra Toppen af hvilken de store Blade ud- 

 brede sig. Ved en nffirmere Undersegelse vil man imid- 

 lertid finde, at det, der viser sig for os som en Stamme, 

 kun er en Deel af de umaadelig store Blade , som ud- 

 maerke disse Planter. Den egentlige Stamme er nemlig 

 en horizontal Rodstok, som ligger skjult under Jorden; 

 herfra skyde 20 30 Fod h0ie Skud iveiret, der ere dannede 

 af Blade, som have samme Laengde. De 13 15 Fod 

 lange Bladskeder ere rullede meget taet omkring hver- 

 andre og danne saatedes en falsk Stamme; Bladstilkene 

 have en Laengde af 2 3 Fod og Bladpladerne ere 10 12 

 Fod lange, saa at det er Bladene alene, som betinge 

 hele Plantens H0ide; Pisangen er saaledes igrunden naer- 

 mest at betragte som en kaempestor palmeagtig Legvaext. 

 Den Art Pisang (Musa textilis), hvoraf Manilahampen 

 erholdes, har i det Hele megen Lighed med den almin- 

 delige, men er noget mindre og har smaa Frugter, 

 som vel ere spiselige, men dog ikke afgive saa godt et 

 Naeringsmiddel, som de andre Arter. Paa Manila, hvor 

 Hamppisangen har sit Hjem, udgjer den en af de vigtigste 

 Gjenstande for Dyrkning over hele 0en. Hampens Til- 

 beredning er meget nem. Naar Pisangen er i Begreb 

 med at saette Blomst, faeldes den naerved Grunden, og 

 Toppen afskjseres; derpaa tages Bladskederne fra hver- 

 andre, og Overhuden rives af ved Hjaelp af en Kniv, som 

 enhver Manila Landmand bserer i en Snor ligesom Ma- 

 troserne hos os. Efterat Bladskederne ere skaarne i smalle 

 Strimler, tages disse een ad Gangen og laegges paa et 

 Bord eller en Traeblok. En.saadan Strimmel trykkes der- 

 paa ved et Knivblad, som holdes i den ene Haand, ned 



