423 



Planter ere kun smaa Buske; Basttraeet derimod opnaaer 

 en anselig St0rrelse, haever sig til en H0ide af GO Fod, 

 og Stammen bar 8 Fod i Omfang. Bladene ere store, 

 langstilkede , hjertedannede, og Blomsterne ligne dem af 

 vor vilde Katost (Malva sylvestris), men ere meget starre 

 og rede eller gule. Vedet er et anseet Gavntrae, der 

 poleret bar megen Lighed med m0rkegr0nt Marmor. Basten 

 sondrer sig ligesom Lindetraeets i tynde Lag, der ere 

 gjennemskudte af regelmaessige Huller, saa at den ner- 

 ved faaer et kniplingsagtigt Udseende. Saaledes som vi 

 kjende Basten fra ovennaevnte Anvendelse er den altid 

 farvet; den bliver ogsaa i den senere Tid benyttet af 

 Gartnerne istedetfor Lindebast; i Vestindien anvendes den 

 meget til Tougvaerk, Matter o. desl. Det vestindiske 

 Basttrae bar en temmelig indskraenket Udbredning; det 

 forekommer kun paaCuba og Jamaica, hvor det er ret hyppigt 

 paa nogle Steder i de lavere Bjergegne (fra en H0ide af 

 1500 til 3000 Fod)*). Paa sidstnaevnte baerer det Navn 

 af Tuliptree eller Mountain -Mahoe. Basten af en 

 anden Art, Mahoe eller Barktree (Hibiscus tiliaceus), 

 der kun bliver 16 *20 Fod hei og voxer ved Floder i Naer- 

 heden af Havet, bliver udelukkende anvendt til Tougvaerk**). 



Af det ovenfor Meddeelte vil det sees, at de forskjel- 

 lige Planters techniske Betydning ved Tilvirkning af Be- 

 klaedningsstoffer, Tougvasrk og deslige grunder sig paa Til- 

 stedevaerelsen af lange og seige Bastceller, og at det i 

 visse naturlige Familier, som udmaerke sfg i denne Hen- 



*) See dette Tidssk. 4 B. p. 191. 



**) Mange andre Planter af denne Familie ere forsynede med seijre 

 Basttrevler, saaledes isaer Hibiscus cannabinus, Indiens Sunhamp, 

 Sida abulila, som dyrkes i China, og Urena lobala i Brasilien. 



