429 



Fig. 10. 



..sengdesnit af en Palraestamrae. 



Spidse til Grunden; da nu denne, som nys bemserket, 

 altid ligger naermest mod Omkredsen, saa vil man heraf 

 kunne forstaae, hvorfor de indre Kar- 

 bundter i et Tvaersnit vise en for- 

 holdsmaessig sterre Vedmasse end 

 de ydre, som nsesten udelukkende^ 

 bestaae af Bast. Tretalsplanterne 

 adskille sig saaledes i deres indre 

 Bygning vaesentlig fra Femtalsplan- 

 terne deri, at de ikke have noget 

 Vaextlag og altsaa heller ikke ere 

 istand til at fortsaette deres Vaext i 

 Tykkelsen; Vaextvaevet er her ind- 

 skraenket tilEndeknoppen eller Ende- 

 knopperne, saa at de kunne vedblive 

 at voxe i Laengden. I3asten er her en uadskillelig Deel 

 af Karbundterne . og disse ere fuldkommen afsliittede og 

 overall omgivne af Cellevaev. Basten forekommer derfor 

 hverken hos Tretalsplanterne eller hos de urteagtige Fem- 

 talsplanter i sammenhaengende Lag, men som Taver. Hos 

 de traeagtige Femtalsplanter er Karbundternes Bastdeel 

 adskilt fra Veddelen ved Vaextlaget, hvorved Basten kommer 

 til at here nsermere til Barken; men da Karbundterne her 

 ere n0ie forenede, saa bliver Basten herved dannet af 

 Vaextlaget udadtil i sammenhaengende Lag, ligesom Vedet 

 indadtil. Hos nogle Traeer opherer imidlertid Bastdan- 

 nelsen meget tidlig; dette er saaledes Tilfaeldet med Begen 

 og Platanen, hvor den er indskraenket til det ferste Aar, 

 og disse Traeer synes derfor ganske at mangle Bast. Hos 

 andre derimod fortsaettes den regelmaessig, og der dannes 

 undertiden (f. Ex. hos Linden) endog Here Lag i samme 

 Aar (Fig. 8 og 1 1 dd) , som ere sondrede fra hinanden 



