431 



foroven og forneden, og kun her lader man Barken forblive i 

 Forbindelse med en Skive afVedet, som dannerSaekkens Bund, 

 udenom hvilken man kraenger den lesnede Deel af Hasten. 



Hos alle Traeer ere Bastlagene gjennembrudte af sniaa 

 Huller, der isaer i Cubabasten og i Basten af K. nip ling s- 

 traeet (Lagetta lintearia)*) ere store og temmelig regel- 

 maessige, nsesten som konstige Masker. Af sidstnaevnte Trae 

 benyttes derfor de tynde Bastlag af Creolerne paa Jamaica 

 efterat vaere blegede i Solen til forskjellige Slags Damepynt 

 ligesom Kniplinger. Disse Huller i Basten hidrare fra 

 Marvstraalerne , som fra Vedet fortsaette sig ud i Barken. 



Bastcellerne udgjere vel enten som Taver eller sam- 

 menhaengende Lag isaer en vaesentlig Deel af Staengelen, 

 men de kunne ogsaa forekomme i alle andre Plantedele, hvor 

 der findes Karbundter, og undertiden i en saadan Maengde 

 og af saadan Beskaffenhed, at de kunne komme til Anven- 

 delse. Hos Hamppisangen ligge saaledes de Bastceller, 

 der danne Taverne, i Bladskederne og hos den nyze- 

 landske Her langs med Randen af Bladpladen. 



I det Foregaaende have vi laert Bastcellerne at kjende 

 i deres Forbindelse som Taver eller som Lag; der staaer 

 nu tilbage at omtale de enkelte Bastcellers Oprindelse og 

 Bygning. De dannes i Vaextlaget ved Laengdedeling af de 

 oprindelige Celler (Cambialceller) og ere i Begyndelsen 

 aflange og meget tyndvaeggede ; men snart voxe de meget 

 i Laengden, blive rerformede og tilspidsede, og hos de 

 Planter som have seige og staerke Taver, ere de tillige meget 

 tykvaeggede, idet der efterhaanden danner sig Afleiringslag 

 paa den indvendige Side af Cellevaeggen , saa at under- 



*) Dette Trae herer til samme Familie (Daphnoideae) som den Flame, 

 der dyrkes almindelig i vore Haver under Navn af Peberplanten. 



