395 



Erfaring, at de amerikanske Arter, navnlig Vitis la- 

 brusca, vulpina icordifolia) og virginiana, have mod- 

 staaet Smitten. Man angiver som Grund hertil, at deres 

 Blade ere forsynede med en staerk uldet Behaaring, som 

 beskytter Spalteaabningerne mod Sporernes Indtrangen.^ 

 Jeg taenker snarere, at det er fordi Snyltesvampene lige- 

 som Snyltedyrene gjerne ere knyttede til en bestemt 

 Planteart og meget nedig optraede udenfor denne. Meel- 

 dreien er indskrsenket til Rugen, og optrseder saaledes 

 hos os ikke paa Havre, Byg eller Hvede. Derfor ere de 

 amerikanske Viinarter ikke modtagelige for den Snylte- 

 svamp, som lever paa den europaeiske Viinstok. 



3. Sygdommens Indflydelse paa V'iinhesten. 



Ved statistiske Undersegelser bar man strabt at skaffe 

 sig en Forestillling om det materielle Tab, som Viinsygdom- 

 men bar paafert Frankrig. I hele Keiserdemmet ere omtrent 

 400 Qvadrat Mile Land beplantede med Viinstokke. Deres 

 aarlige Middelproduktion er ovenfor anslaaet til 45 Millioner 

 Hectoliter Viin*). 1854 var Productionen kun 9,570,000 

 H. Viin**). Naar man blot anslaaer Middelprisen for en 

 H. til 20 Francs (o: 10 danske SkillingFlasken), bliver Vaerdien 

 af Frankrigs aarlige Viinhest f0r Sygdommen at anslaae til 

 en Milliard Francs. Dersom nu Viinpriserne i Frankrig 

 trods Sygdommen havde va3ret de samme, vilde Pro- 

 ductionens Pengevaerd for 1854 kun have vaeret 100 

 Millioner Fr. Men da Prisen steg med det mindre Ud- 

 bytte, maa Middelprisen for 1 H. i Sygdomsaarene anslaaes 

 til 50 Fr. (c .25 danske Skilling Flasken), og den indhestede 



*) Hvortil endnu kan foies 1,100,000 H. Alkohol. 

 **") 0? 172000 H. Alkohol. Efter Payen i Revue de deux Mondes 1856. 

 T. V. 176. 



