396 



Viin faaer herved en Vaerdi af 478 Millioner Fr. Af 

 samme Grund aftog Viinudf0rselen heller ikke i samme 

 Grad som Udbyttet af H0sten , ligesom den ogsaa for 

 en stor Deel bestod i de forrige Aars Produkter. I 

 J854 udf0rtes der 1.175,000 H. Viin, hvilken Udfersel 

 naesten er ligesaa stor som den, der fandt Sted 1836, 

 da den var 1,278,000 H., men paa Grund af de heie 

 Viinpriser blev Vaerdien af den 1854 udferte Viin an- 

 slaaet til over 100 Millioner Fr. , hvorimod den 1836 

 udferte kun havde den halve Vaerdi. 



Disse Tal laere os den Indflydelse , som Sygdommen 

 har evet i Almindelighed. men vi kunne ikke deraf 

 laare, hvilken Indflydelse den har evet i det Enkelte; 

 navnlig ikke hvorledes Almuens Velfaerd og legemlige Vel- 

 befindende have vaeret paavirkede deraf, skjendt det er vist, 

 at den herpaa har 0vet den sergeligste Indflydelse; thi 

 det er bekjendt, at med Undtagelse af det nordlige Frankrig 

 har Vinen for de 0vrige Dele af Landet altid vaeret at 

 betragte som en uundvaerlig Forn0denhed endogsaa for 

 den fattige Almue. Denne Viin blev i Centralfrankrig 

 t. Ex. i Limousin solgt for 44- Skilling Flasken, og A. Young 

 bemaerker, at i bans Tid havde Dagleierne i Languedoc, 

 Raad og Helbred til daglig at n'yde 2 til 3 Flasker Viin. 

 Det er ogsaa en bekjendt Sag, at naar vore Handelsskibe 

 ankom til disse Lande, ansaae Skibsf0reren sig forpligtet 

 til daglig at levere enhver af sine Folk en bestemt Ration 

 Viin. Den Viin, som nydes saaledes, er udelukkende 

 Landvinen, der produceres paa Bendergaardene, hvor 

 Vinen hverken i Kjaelderne eller paa Marken faaer den 

 Pleie, som den modtager paa Chateauerne. Bondeji 

 gjemmer ikke saa laenge paa sin Viin, ban bryder sig ikke 

 saa meget om Qvaliteten som om Qvantiteten; naar bans 



