397 



Viinstokke begynde at blive mindre frugtbare og i mange 

 Tilfaelde levere bedre Produkter, river ban dem op og 

 planter nye Viinstokke. Den Landviin, som produceres 

 paa denne .JVJaade, bar derfor altid vaeret meget billig, og 

 den bar hidtil ikke egnet sig til Udfersel, men med Viin- 

 sygdommen forandrede Forholdene sig til Ulykke for 

 Almuen. Landvinen steg i Prisen deels paa Grund af 

 den ringere Maengde , som hestedes, deels fordi man be- 

 gynoUe at udfere deraf. For at den kunde modtages i 

 Handelen, var det imidlertid nedvendigt at underkaste 

 den en suadan Behandling, at den kunde holde sig. 

 Et af de uskyldige Midler, som anvendes hertil, er 

 Sukker; allerede laenge havde man anvendt Sukker til 

 at forbedre den Viin, der var avlet i de mindre vanne 

 Sommere og derfor var mindre sukkerholdig*). Da nu 

 Landvinen herved fik Betydning for Handelen med Ud- 

 landet, steg dens Vaerdi til 10 Sous Flasken (c. 17^/3 Flasken). 

 Men herved blev det umuligt for Dagleieren at nyde Vinen 

 daglig, og Skibstorerne maatte holde op med at give deres 

 Mandskab Viin, naar de ankom til Viinegnene. 



De, som imidlertid lede meest, vare Almuen i Lan- 

 guedoc, Provence samt i mange Egne af Spanien og 

 Italien. I Provence er Arbeiderens Levemaade meget 

 simpel; ban nyder naesten aldrig Kjed, naerer sig foruden 

 af Traefrugter isaer af Maismeel, Olie og Viin; det er 

 disse tre Artikler, hvormed ban er opammet, og hvormed 

 bans- Forfaedre altid have naeret sig. Maismelet bliver, 

 saavidt jeg veed, tillavet me(i Olie som et Slags Gred, 

 der kaldes Polenta. Vinen erstatter ikke alene 01 eller 



*) Maaskee ogsaa le Platrdge du Vin (Vinens Gipsning), som oin- 

 tales som meget almindelig, viiker til del samme Maal. 



