403 



Dele af Planten, som ere de vigtigste Organer for Naerin- 

 gens Optagelse, ere ogsaa Hovedsaedet for Snyltesvampen. 



Efter Sygdommens Natur maa Laegemidlet rette sig, 

 er den et reent udvortes Onde, som vi ikke betvivle, 

 maa den bekaempes ved udvortes Midler. Som et Middel til 

 at standse Sygdommen bar man ferst foreslaaet at tilintet- 

 gjere alle Viinstokke, som opdrages paa heie Espalierer og 

 i Drivkasser, eftersom Erfaringen bar laert, at disse ere 

 Sygdommens Udgangspunkter , men Erfaringen bar, som 

 vi senere skulle see, ogsaa l#rt, at man netop der lettest 

 kan faae Bugt med Sygdommen; det er desuden meer end 

 tvivlsomt, om dette Middel vilde vare tilstraekkeligt, efter 

 at Snyltesvampen er bleven akklimatiseret i Friland. 

 Blandt de Midler, som man med Held bar anvendt imod 

 Sygdommen, er et meget simpelt, som bestaaer i at 

 cifnske eller afberste Bladene, Staanglerne og Frugterne 

 overall, hvor Svampen viser sig. For at udf0re denne 

 Behandling med Held udfordres stor Haandfaerdighed, og 

 den er naturligviis upraktisk i Viingaardene og kun udferlig 

 i Drivhuse. Jeg naevner denne Fremgangsmaade alene, 

 fordi den godtgjer Sygdommens udvortes Natur, idet 

 herved opnaaes, at Druerne bevares sunde og modnes 

 uden at beskadiges af Snyltesvampen. 



Allerede tidlig segte man at edelaegge Snyltesvampen 

 ved at paaf0re den en aetsende Substants, som kunde 

 fortaere den uden at skade Druerne. Det Stof, som hyppigst 

 er anvendt, er Svovl; det var en engelsk Gartner 

 Kyhle, der f0rst fandt paa at svovle sine Druer. Dette 

 Middel blev fors0gt i Frankrig og gav allerede 1852 

 gode Resultater; alligevel varede det noget , inden en 

 rigtig praktisk Fremgangsmaade blev funden. Gontier 

 foreslog, at Planterne f0rst skulde overspr0ites med 



26* 



