92 C. J. SUNDEVALL, OM PHONETISKA BOKSTAFVER. 



2:o. Genom min van Prof. EDLUND bar jag, sedan ofvanstaende afhandling vur 

 fardig, belt ofdrmodadt blifvit bekant med nagra ratt markliga sprakljud, som forut voro 

 rnig obekanta, ur en svensk dialect, af uppsvea-spraket, nernligen den som talas i Nerike, 

 och serdeles i den midt uti detta landskap belagna Viby socken. De aro foljande: 



a) Vocalerna i och y (u) uttalas i namnde trakt (t. ex. i namnet Viby) med tungan 

 hardt stOdd mot framsta delen af gomhvalfvet, sa att luftstrOinmen ej kan ga fram Ofver 

 tungans spets sasom vid alia andra vocalljud, utan maste ga ut ofver bennes sidokanter, 

 liksom vid Wjudens uttal. Derigenom fa dessa vocaler sa egna ljud, att man nastan bar 

 svart att igenkanna dem och att jag annu ej kunnat med sakerhet afgOra huruvida de aro 

 att anse sasom egna vocalljud, eller sasom intoneringar af I med vocalljuden i och y (ti)- 

 Detta sednare torde tills vidare fa, antagas, sasom mest sannolikt, intill dess tillfalle kan 

 bli att narmare studera dem i den trakt der de brukas. Mojligtvis skall man finna andra 

 dylika ljud, sora upplysa beskaffenheten af dessa. Ifall de verkligen aro sadana intone- 

 ringar, som nyss namndes, sa bora de betecknas i enlighet med det som anfordes, ofvan, 

 sid. 83 och 71. Men ifall de skulle befinnas vara egna vocalljud, sa passa de atminstone 

 icke in med de Ofriga, rena vocalljuden. 



b) Uti samma landskap forekommer den langa formen af den oarticulerade vocalen 

 (E. but, mud, etc.), LAUTH'S "Urvocal", som hittills blott varit mig bekant sasom kort. 

 Ordet: pojken, uttalas t. ex. der sasom: po&en, da o utmarker namnde langa vocalljud, 

 och k fOrestaller det praepalatina, eller s. k. mjuka k (sasom uti: kar, kora); liksa i: pose; 

 pflta (i jorden etc.). Uti andra mig bekanta svenska dialecter, sasom OstgGthskan , fore- 

 kommer ofta ett ganska nara liknande vocalljud, men det plagar uttalas mera likt o eller 

 a, sasom o n:o 4 i foregaende uppstallning. Uti Nefikesdialecten tyckes det vara rent af 

 oarticuleradt och fullkornligt samma ljud, hvars korta form allmant f5rekommer i engelskan. 



Sid. 42. TUldgg, i slutet af raden 4: som finnas i alia sprak. - - Da nemligen hvarje 

 sprak blott ager en del af alia bokstafverna, sa ar det en stor fordel att dessa kunna 

 rangeras sa, att alphabetets fdrsta' classer utgOras af bokstafver som finnas (mer eller 

 mindre fullstandigt) i alia sprak, och att de bokstafsljud, som blott finnas i nagra fa 

 sprak, och aro svara att uttala, kunna stallas mot slutet. 



