OM PHONETISKA BOKSTAFVER. 91 



6. Innehaller exempel pa bruket af accenterna, att jemfbra med texten, sid. 81, 

 och med framstallningen af tecknen for ljudstyrka och for qvantitet, sid. 82; samt pa 

 bruket af ett par vanliga consoriantljud , som ej hafva egna tecken i de europeiska spra- 

 ken (ng, sch). Jemf. texten sid. 82. 



Anm. Uti svenska exemplet (1), forsta halfva raden, aro accenter utsntta pii nastmi alia bokstafver och der 

 anvandas de vanliga qvantitetstecknen (~ "} pi consoiianterna; uti de ofriga raderua a'r qvantiteten vid en del con- 

 sonauter utmiirkt med tecknen (' '), enligt sidan 80, tredje stycket. 



Genom forseelse hafva dubbla consonanter blif'vit bibehillna i mlgra ord, nemligen i tyska exemplet (2), 

 ordet "alle", och i engelska ex. (3), "littel", hvarest de hade kunnat ersattas genom accenter; saint slutligen, i fran- 

 syska ex. (4), i ordet "alle", der I borde vara enkelt. 



Uti n:o 6, sista ^ngelska) raden, las: Hced-cek. 



Afdelningen 3:o innehaller forst hela sanskrit-alphabetet, ordnadt efter det i derma 

 afliandling frarnstallda bokstafssystemet och med forklaririg derur for hvarje bokstaf. 

 Derefter folja de arabiska consonanterna, pa samma satt ordnade och forklarade, och sist 

 de hebraiska bokstafverna, efter som de mots vara de arabiska. 



Tillagg. 



l:o. Sedan denna afhandling var fardig, och antagen till inforande uti K. Veten- 

 skaps-Academiens Handlingar, har jag fatt kannedoin orn tva arbeten, som har ej bora 

 rned tystnad forbigas, nemligen: "?ONTONIE, Alphabet Fonetique Europeen", Paris, Jan. 

 1855 (\ ark), och F. J. LAUTH, Das Vollstandige UniversalAlphabet, 170 sid. 8:0, 

 Miinchen 1855. 



Det forra af dessa innehaller de europeiska bokstafsljuden, forklarade genom exempel 

 af de fiesta europeiska sprak; vocalerna synas dock mindre fullstandiga. Det svenska o 

 saknas. Det ryska y (jerrui) uppfores har sasom enkelt; for mig har det tyckts vara 

 antingen ett verkligt y (u), eller, oftare, det svenska u med i (ui} hastigt uttalade. U 

 uti Fr. huile, uppfores sasom en consonant, narslagtad med det engelska w; for mig synes 

 det vara en kort vocal, nemligen det svenska u (forut, u n:o 5), men kort. Jag har 

 hittills rakat forbise det. De nya bokstafverna aro offcast olika med de af mig fore- 

 slagna och nagra af dem aro tagna ur det ryska alphabetet (t. ex. de bada scA-ljuden); 

 men alia aro enkla och hela, liksom mina, utan franskilda signa diacritica. 



LAUTHS arbete horer egentligen ej till mitt amne, da det icke, sasom titeln synes 

 tillkannagifva, innehaller ett praktiskt phonetiskt alphabet, utan i stallet ar en slags philo- 

 sophisk construction af den alphabetiska ordningen, grundad pa den, som finnes i det 

 hebraiska alphabetet, och som i sanning synes nog markvardig. Vocalerna a (aleph), e (he), 

 i (iod) och o (ain) efterfoljas nemligen af hvar sin rad bokstafver, som utgores, i ordning, 

 af 3, 4, 5 och 6 consonanter. FOrf. soker visa, att dessa aro fullkomligen systematiskt 

 rigtigt sammanstallda, tillsatter vocalen u efter de hebraiska bokstafverna saint mellan 

 dem sadane consonanter, som saknats i detta sprak, och construerar harigenom en "Laut- 

 pyramid" af de 5 anforda vocalerna med motsvarande racier af 3, 5, 7, 9 och 11 conso- 

 nanter. For att komma till detta resultat gSr han med stor lardom undersOkningar om 

 bokstafsljuden i de gamla spraken, hvilka atminstone alltid aro interessanta och larorika. 

 Hela systemet synes dock alltfor sammansatt for att vara naturenligt. 



