90 C. J. SUNDEVALL, 



Sist uti denna afdelning af Tab. Ill forekommer anyo den modification af alpha- 

 betet, som pa Tab. I ar stalld uti sista columnen med rubrik: "Signa systematica". Den 

 ftr till hufvudsaken uppgjord for manga ar tillbaka, for att astadkomma likfortnighet 

 mellan bokstftfverna inom hvarje class, men fullilndad nu, under redactionen af denna 

 uppsats. Den skiljer sig fran det forut framstiUlda alphabetet derigenorn, att sex af de 

 vanliga, europeiska consonant-tecknen , nemligen p, b, f, n, k och h, aro forilndrade till 

 ofverenstftmmelse med de narmast beslagtade. De tre labialerna aro nemligen skrifna 

 korta (icke utdragna), liksom de ofriga i samma class (m, w, v). Dentalbokstafven n har 

 blifvit uppat utdragen, liksom de ofriga dentalerna (t, d etc.), och derigenom fatt forinen 

 af ett h, liksom i ryskan. Derernot har det vanliga h blifvit alldeles bortkastadt och ersatt 

 ensamt af tecknet for spiritus asper, liksom i grekiskan, der bokstafven H blifvit ett vocal- 

 tecken. Slutligen kar k, som ensamt i sin class ar uppat utdraget, i stallet blifvit nedat 

 utdraget, liksom de ofrige i classen. Jag framstaller dessa fOriindringar, af hvilka moj- 

 ligtvis en och annan skulle kunna anses andamalsenlig att upptaga. Endast forvaxlingen 

 af n och h kan fororsaka nagon svarighet; men den b6r dock icke kunna vara svarare att 

 fatta i det phonetiska alphabetet, an H-tecknets anvandande for n i det ryska och for en 

 vocal (eta) i grekiskan. - Vocaltecknen aro har utelemnade, emedan de alia aro sa vida 

 likformiga, att de samtlige aro hvarken uppat eller nedat utdragne. 



Afdelningen 2:o innehaller nagra exempel pa anvandandet af de har framstallda bok- 

 stafverna. Jag har s6kt gora ett urval af ord som skulle visa, dels sa manga bokstafver 

 som mojligt, dels nagra af hvarje spraks egenheter, hvilket bidragit att oka det barbariska 

 utseendet af dessa exempel. Deras innehall ar foljande: 



1. Af svenska spraket: kOr undan karran kilra van, gif rum! du gor en tjenst der- 

 med just nu, ty vid vagen grafver man en graf som synes djup. Skont ar har nu, gra- 

 set vaxer frodigt, sjOn ar rik pa fisk och*) skogen ar gron. 



2. Af tyska spraket**): Er gieng alle Tage vom Hause zum Strande um die Bai'irne 

 dazwischen zu betrachten. Der Teich war voll Fische, er zeigte mir eine grosse Menge 

 davon, aber ich sah keinen richtigen Hecht darunter. 



3. Af engelska spraket: If you wish Sir! to choose a good book for your children, 

 take this, which has charming pictures, but is a little dirty. I think yet is there nothing 

 lost of the beauty of this exposition. 



4. Af fransyska spraket: Ainsi mon ami on assure que ton frere veut aller au bain 

 et qu'il y va chercher la sante. J'avois beau croire cela; il me trornpe toujours, quoique 

 je croyois, que je ne me tromperois jamais. 



5. En rad ur sanskritspraket ur "Nalus" (Bopps ed. 2, Lib. 2, SI. 20 et 22), af 

 foljande ordagranna betydelse: H5r af mig Maghavan hvarfore ej synas jordfurstarna .... 

 dit ga kungarna kungaslagtet och hela. 



Anm. I delta exempel forekommer den sS knllade "vocalen n' uti forsta och sjette orrlcn, hvarest de 

 med flit blifvit betecknade p& tvS olika siitt, i enlighet med det som na'mnes om intunerncle consonanter och otyd- 

 liga vocaler, sid. 69 till 72. 7:de ordet, mahikschita, slutns med det for Sanskrit egna tecknet visarga, som 

 miste bibehallas, och som jag, p& det har visade siittet, sukt skilja frfin v5rt colon (:). 



*) Conj. och nr hfir skrifven og, efter det i Norrland brtikliga uttalet, som 6'fverensstaminer med det i Daumark. 



I storre delen af Sverige saga vi blott d (8). 

 ") Det tyska z (i zwischen, zu etc.) har blifvit utergifvet dels raed ts, dels raed dz, till folje af ovissheten hvil- 



ketdera som vore det ratta. 



