OM PHONETISKA BOKSTAFVER. 77 



Tiden for en kort stafvelsc ar ganska ringa. Man kan inata den genom att uttala 

 vers efter klocka , eller efter takten af en pendel. Vid paskyndad hastighet liar jag uttalat 

 3 langa och 3 korta stafvelser, d. a. 8 a 9 korta, i secunden. Da blott 6 korta utsagas 

 5 secunden ilr talet ej hastigt, och af blott 2 a 3 i secunden blir ett sa langdraget sprak 

 som vfil siVllan brukas i samtal. Jag har tyckt inig kunna tydligt uttala 10 a 12 vanliga 

 korta stafvelser i secunden; vi kunna antaga 6 korta sasom medeltal. Om dessa stafvelser 

 liafva enkel consonant bade i borjan och slutet (sasom: man, ksn, tain, bat, psl, kort 

 uttalade), sa kan man beriikna v. p. lika tid pa hvarje bokstaf. Vi skola arise denna tid for 

 en tidsenhet. Vid den nyss anfdrda hastigheten utgor den TS secund. Om nu en con- 

 sonant utelemnas, men stafvelsen likvlil uttalas pa lika lang tid, hvilket latt kan ske, efter 

 takt, sa blir nagot langre tid for de tva aterstaende; och om afven den andra consoiianten 

 borttages, sit i^>ptager den ensamt jiterstaende vocaleri nara lika sa lang tid som forut de 

 tre bokstafverna; d. a. 3 tidsenheter; men han hores annu sasom kort, da ban efter samma 

 takt uttalas tillhopa med andra, langa. Likval ar han ej 3-dubbel mot den ursprungliga, 

 ty mellan de aterupprepade uttalen af ett vocalljud uppsta storre pauser. Men han kan 

 dock antagas till '2 tidsenheter. 



Efter lika berakning bor en lang stafvelse upptaga 6 tidsenheter och den kan besta 

 af en enda vocal (a). Men om vi deruti insiitta samma consonantljud som i de korta staf- 

 velserna (man, kan etc.) och uttala dessa consonanter lika kort som der, under det att 

 stafvelsen uttalas efter takt, jemt dubbelt sa lang som de korta, sa aterstar, i hvarje staf- 

 velse, ungefar 4 tidsenheter f6r vocalen. Denna hores dervid tydligen lang, och knappt 

 kortare an da den uttalas utan consonantljud. Om vi deremot, uti samma langa staf- 

 velser, forlanga consonanterna, sa sker detta pa bekostnad af vocalljudets qvantitet. Man 

 kan dervid sa fordela ljuden (t. ex. i: all, fall etc.) att det ej blir ratt tydligt om de aro 

 langa eller korta. Consonant och vocal tyckes da upptaga nagorlunda lika tid, eller v. p. 

 3 tidsenheter hvardera. Det synes haraf att ett vocalljud ar kort sa lange det ej Ofver- 

 stiger mattet for en kort stafvelse; men att det hores langt sa snart det blir mera ut- 

 draget; och att forofrigt bada slagen kunna vara ganska variabla. Sa snart vocalen blir 

 tydligen kort, hores consonanten lang, och genom jemforelse med det forut namnda finner 

 man, att vocalen da upptager 1 a 2 tidsenheter, sa att 4 a 5 atersta f5r consonantljuden. 

 Detta allt ar ganska tydligt da consonantljudet blott utgor slutet af stafvelsen. Men om 

 man forsoker att utdraga ett consonantljud i borjan af en stafvelse, sa befinnes detta vara 

 svarare och fordra ett sarskilt bemodande, samt endast kunna ske med de forlangbara 

 consonanterna (sasom: sa, la, ha, na, ma, fa, ja). Till och med om man sammanfogar 

 flora consonanter i borjan, sa bli de, i vanligt tal, lika korta i en lang som i en kort 

 stafvelse, och vocalen fovkortas deraf ej markbart, sasom i: skla, spja, stra och i det ry- 

 ska stsa (der s betyder sch); de blott sarnmantrangas till en niistan otrolig korthet*). I 

 borjan af en stafvelse tyckas alltsa ej langa consonantljud forekomma, atminstone ej sa- 

 som reguliert bruk i det vanliga spraket, utan blott korta. 



'} Denna korthet ger bcgrepp om den forvanande hastighet, hvarmed viljans bcfallningar meddelas oeh utforas. 

 Stafvelserna : strak, skalt o. d. kunna med nagon ofning nttalas tydligt efter sa liastig takt som 5 a 6 i se- 

 cunden; d& hvarje bokstafsljud blott upptar =,' 5 a ^ secund; eller, ifall nagon af dem upptager mera tid, sa 

 aterstar annu kortare tid for de ofriga. Men att hvarje ljud sker blott till folje af viljans direkta inflytelse 

 syncs deraf att man ofta under ett hastigt uttal gijr en iiudring eller rattelse uti ett ensamt bokstafsljud. 



