66 C. J. SUNDEVALL, 



nastan injuk. Lapparne hallas dereinot alltid nagot framskjiitna, hvarigcnom Oppningeri 

 t-j Mir sa trang soin for det forra och det foljande. - I svenskan tinnes det ej, om icke 

 sasoin ett ovanligt eller felaktigt (utlandskt) uttal af kort u, t. ex. i: full, ull etc. I de 

 dfriga inodorna spraken ftr det deremot vanligt, badi; .sasom kort och langt, t. ex. T. du, 

 tluin, nur, gut; duinin, und, uin, uns, rund, heruin. 1 engelskan skrifves det oftast 

 med oo eller o, t, ex. langt uti: prove, tour, food, look; kort uti foot, wood, took, woman, 

 full, bull. - I fransyskan betecknas det med ou, sasoin: vous, nous, trouver, ouvert, ou, 

 oil, bout; 5 hollandskan med oe, t. ex. genoeg, hoek, voet, voelen. 



5. Det svenska, lilnga u torde kunna anses for det mest slutna af alia vocalljud. 

 Lapparne liallas, sasom for uttalet af o n:o 3, med det minsta mojliga mellanrum och ej 

 nOdvandigt franuitskjutne, men tungan ar ej sannnandragen pa langden, utan tvartom 

 framskjuten, sa att hon med spetsen stoder hardt mot undre framtanderna. Kinderna 

 bOra tillika hallos tatt intill kindtanderna ocli icke utspannas af luft. Da consonanten w 

 uttalas pa detta satt far den ganska mycken likhet med v. Pa detta satt uttalas alltid 

 langt i vart sprak, t. ex.: nu, du, ful, gul, utan, ljus, mur, sur, furu, hus. I danska 

 och norrska dialecterna forekommer det likadant, t. ex. i: udenfor, umuelig, skuespil. 

 Afven engelskan har ett ljud soin tyckes narma sig hitat, neiuligen uti det langa u, som 

 lases: ju, t. ex.: use, music, pure, statue, continue; men det ar dock ej sa slutet som hos 

 oss. I tyskan och frausyskan mines det ej. 



Da man forsOker att bilda ett ljud mellan detta u och det svenska y (T. ft), som 

 utgOr andra andan af vocalserien, blir man nastan forvanad ofver att finna den vanliga 

 medgOrligheten hos vocalerna hafva forsvunnit. Men det maste vara svart att frambringa 

 ett medelting mellan ett labialt och ett palatirit ljud. Man kan visserligcn frambringa ett 

 sadant mellanljud, men det blir snarare en sarnmansattning af bada, eller ett y uttaladt 

 med nRra tillslutna lappar, uti hvilket y-ljudet bibehallcr ofvervigten, emedan ljudet forst 

 och bestamdast hammas af tungan. Det uttryckes icke af det ryska jerry, som omsom 

 uttalas sasom y eller ui. Ifall ett dylikt ljud nagorstades forekommer, sa skulle det kunna 

 utmarkas med ett sadant tecken som framstalles pa Tab. II, 2:o, litt. a. 



4:o De ORENA vocalerna, eller 0-classen. F6r dessas uttal kan svarligen nagon 

 allmRn regel uppgifvas. De kunna i annu hogre grad iln de ofriga vocalerna utsiigas all- 

 deles lika med ganska olika stallningar af talorganerna; men i allmanhet kunna de uttalas 

 med en medelstor munoppning, eller sadan som for n:o 1 eller 2, med temligen mjuka 

 lappar och tunga samt utan spanning af luftrOrsmusklerna. 



1. Det mest slutna af dessa ljuden, ar det vanliga, korta, svenska u, t. ex. i: ull, 

 under, full, tull, buller, lust, hund, rund, rnun, kunna, hugga. Det later visserligen som 

 ett r<-ljud och kornmer narmast intill n:o 4 i forra classen; men om man forlanger det, sa 

 h5res tydligt, att det ar ett mellanljud till o, hvars mekanism ganska mycket afviker fran 

 t<-ljudens. L'nderkakens Oppning ar sasom for u eller e och i, men lapparne aro ej s|>ilnda 

 eller hopdragna, utan naturligen slappa och bilda saledes en temligen liten oppning, som 

 ej hindrar vanlig andedragt, men likviil nagot litet liilmmar ljudet och bildar det w-lika 

 elementet deruti. Afven tungan ligger slapp raellan tiinderna. Likval kan det afven ut- 



