58 C. J. SUNDEVALL, 



ytterligare ar forsedt med spiritus asper (se Tahl>.) Man skulle till och ined ganska val 

 kin ii 1:1 aldeles bortlagga bokstafstecknet h uti de sprak, der det ej redan llr brukligt, och 

 skrifva det vanliga A-ljudet med en enkel spiritus asper, saint det starka, ifall det fore- 

 kommer, med samma tecken fordubbladt, efter unalogien med aleph ocli ain. (Jemf. tab. 

 I sista columnen, sigrierad "signa systemat." och tab. Ill, l:o, sista radon). 



Cl. 12. SCLOPANTES (Tungsmallar. T. Schnalzlaute) , aro egna for hottentott- 

 spraken i sOdra Afrika, och forekoinma utom dem, blott till nagon del, uti de narrnast 

 tillgransande kaffer-folkens sprak. De besta deruti, att en del af tungan hardt stodes, 

 eller liksom fastsuges, mot en del af gomhvalfvet och hastigt bortdrages, da ett smac- 

 kande late uppstar af luftens inrusande i tornrummet, som forut upptogs af tungan. De 

 bildas saledes pa ett belt olika satt med alia andra bokstafsljud , ty alia andra, bade con- 

 sonanter och vocaler, uttalas medelst en luftstrom som utgar genom munnen. Likvill aro 

 de verkliga consonanter, som pa vanligt satt sammanfogas med vocaler och andra conso- 

 nanter. Att uttala dem ensamme ar ej svart, men for att ledigt begagna dem tillhopa 

 ined andra bokstafsljud fordras vana fran barndomen. Vi stalla dem bar, sist bland con- 

 sonanterna, sasom mycket afvikande och hOrande till den ofullkomligaste af all bokstafs- 

 bildning, sadan som, i form af sprakljud, endast kan finnas hos ett folk som annu bibe- 

 haller mycket af det ursprungliga tillstandet och deribland dessa oviga forsOk att benilmna 

 foremalen. F5r ofrigt aro samma ljud aldeles icke obekanta i Europa, utan tvartom 

 ganska vanliga sasom laten, hvilka ej hafva med spraket att g5ra. Ett af dem brukas 

 t. ex. allmant af kuskar for att uppmuntra hastarna. - - LEVAILLANT synes vara den forsta 

 som val beskrifvit dem (uti sin: prern:re Voy. en Afrique), och efter hans'naiva uppgifter 

 kan man gora sig en ratt tydlig forestallning om dem; men han urskiljer blott tre af 

 dessa ljud. - - LICHTENSTEIN (Reise . . ) uppgifver att de aro flera; ofriga resande som jag 

 radfragat beskrifva dem mindre val. Sjelf bar jag aldrig haft tillfalle att hOra dem af 

 nagon infoding eller val underrattad resande; ty nu for tiden plaga resorna i Sydafrika 

 stracka sig langre at nord-ost, der allenast kafferfolk bo. Efter missionarers uppgift be- 

 stammer LEPSIUS dem till fyra, hvilka han val definierar och betecknar genom rata strek 

 och punkter. Da mera i Ogonen fallande tecken torde behdfvas, hvilka, serdeles ifall 

 punkterna borttagas, lattare kunna skiljas fran I, har jag i medfoljande tabeller bibehallit 

 de tecken, i form af Neptunigafflar, med hvilka jag sedan lang tid tillbaka plagat beteckna 

 de tre af dem; det fjerde ar efter LEPSII gifna exempel bildadt med dubbel stain. De 

 aro foljande: 



a) Det dental a, som ar det vanligaste och det lattaste att anvanda, utgores af 

 tungspetsens tillbakadragning fran framtanderna eller deras grannskap. LEVAILLANT silger 

 ganska traffande, att det samma lilla ljud, som man ofta pliigar lata hora, da man finner 

 sig besvarad af ett alltfor trakigt samtal. 



b) Det supradentala utfores med tungspetsen i den hOgre delen af gornhvalfvet. 

 Det &r detta som plagar begagnas af hast-korare. Bokstafstecknet Jlr utmarkt af den 

 for supradental-klassen antagna neddragningen under raden, med krokning framfit. (Pa 

 tab. I hafva tecknen for detta och foljande ljud rakat bli forbytta). 



