OM PHONETISKA BOKSTAFVER. 47 



Cl. 3. SUPRADENTALES uttalas med tungspetsen uppatbojd, mot ofre delen af gom- 

 hvalf'vet, och Jlro till ljudet sa nara lika dem i foregaende class, (n, t, d) att endast det 

 ofvade orat urskiljer dem i vanligt tal. De voro dock redan i Sanskrit afskilde sasom en 

 egen class, och aro annu sa, i bengali. De tyckas endast forekomma uti de indiska spra- 

 kcn; men i flera svenska dialecter qvarstar annu ctt nara denned besliigtadt /-ljud, och 

 det i de fiesta sprak vanliga sc/i- ljudet uttalas ofta efter regeln for denna class, utan att 

 deraf niarkbart forandras. Hinduerne sjelfve kalla dessa bokstafver: "rnurddhanja". 

 Detta ord betyder: capitales, liksoin ljudande iriuti huf'vudet, hvilket redan Jir nagot 

 ofverdrifvet; men erigelska sprakforskare hafva ofversatt det ined: "cerebrales", hvilket 

 ar alldeles orimligt, da bokstafver hvarken kunna uttalas eller ljuda uti hjernan (cerebrum). 

 Jag anser bibehallandet af ett dylikt, orimligt narnn for oratt, emedan det ger ett falskt 

 och forvillande begrepp, om nagonting omojligt eller ganska konstigt, som alldeles icke 

 finnes uti dessa bokstafver, hvilka liltt kunna uttalas af hvar och en, vid forsta forsoket. 

 BOIT forkastade detta namn, men ersatte det med terrnen "linguales", som forut varit 

 brukad for helt andra ljud och som, ifall den b6r bibehallas, val bor anvandas for nagon 

 af de classer som uttalas ensaint med tungan. Uti denna nod for ett namn bar jag be- 

 gagnat det ofvanstaende, som ar bildadt efter analogien med namnet for nastforegfiende class. 



Af dessa ljud tyckas allenast nas ljudet (n) och de bada clusila (d, t) hafva blif- 

 vit begagnade. De perspirerade liira ej hafva varit i bruk, men man kan ganska val 

 ofva sig att uttala dem, och jag liar ej ansett for oratt, att i tabellerna foresla tecken for 

 dem, pa dessas stiille i systemet, ehuru blott uppdragne med ett fint strek. For att 

 beteckna ljuden i denna class liar jag anvandt samma bokstafver som de niirslagtade i 

 forra classen, men fovsedde med ett strek, neddraget under raden och framat bojdt, rued 

 trubbig anda (jemf. tab. I och III). Till minnets underlattande kan man forestalla sig 

 denna ueddragna krok sasorn en bild af tungans stallning vid uttalet. 



III. Palatinae (Gombokstafver) 



uttalas rnellan tungans platta, ofre yta och gornhvalfvet. De utgora den talrikaste af alia 

 hufvudklasserna, och maste, efter den del af gomhvalfvet, mot hvilken uttalet sker, indelas 

 i fyra underordnade classer. 



Cl. 4. TOTIPALATIN/E (Helgomsljud. Linguales*) LEPS.) Dessa ljud skola ute- 

 slutande tillhora arabiskan (och andra sernitiska spnlk). Uti grammatikor plaga de vara 

 ganska obestiimdt forklarade och da jag aldrig haft tillfalle att lara de arabiska ljuden af 

 infoclingar, aro dessa mig allenast bekanta af LEPSII beskrifning. Enligt denna skola de 

 uttalas med hela tungans langd mot hela gomhvalfvet**). 



Ett hithftrande nasal t ljud larer ej vara brukligt. 



De clusila ljuden aro de som forestallas af de arabiska bokstiifverna "tta och dad" 

 (se tab. I). De skola ternligen nara likna t och d, hardt uttalade. 



') Detta, pa manga olika siitt anviintla namnet, kan iinuu mindre bibehallas for denna class, iin for den nast- 



foregiiende, for hvilken det a'fven blifvit anvh'ndt. Se derom uyss forut. 



"") Det nannies dock ej uttryckligen huruvida tungspetsen biir medverka eller ej. Jag gor denna anmiirkning for 

 att fiista uppraarksamheten pa vigten af denna oinstiindiglict. Enligt du 6'friga underriittelscr jag kunuat hop- 

 samla om dessa bokstafver och enligt forsuken att utsiiga dem, synes det som 0111 tungspetsen ej borde med- 

 verka vid dessas uttal, utan hallas stodd mot undre franitanderna. 



