OM FISK-YNGELS UTVECKLING. 17 



Morten fig. 2, ar 7 dagar gammal, men den motsvarande Iden, fig. 8, blott 5 dagar; 

 Morten fig. 3 Rr 15, men Iden fig. 9, hogst 7 dagar. Da man val svarligen kan antaga, 

 att Idens utveckling gar sa inycket fortare an Mortens, torde orsaken bOra sOkas deruti, 

 att den fOrres rom blifvit artificiellt befruktad och sedan, liksom ungarne, blifvit forva- 

 rad vid nagot hOgre temperatur an den sednares, som fanns uti fritt tillstand. 



De Id-ungar jag haft tillfalle att se, hafva visat en oregelbunden tillvaxt, sa att de 

 slutat sin form-fOrvaridling vid ganska olika alder och storlek, pa samrna satt som anfores 

 far Morten. Det har dock fOrefallit sannolikt, att de oftast uppna denna utvecklingsgrad 

 vid 8 a 10 veckors alder och 18 till 20 millimeters langd. 



Pa de nyligen utbildade ungarne af Id och MOrt har jag forgafves s5kt efter flail. 

 Mojligtvis aro de redan bildade, men sa tunna, att de aro 'svara att finna. Vid en langre 

 framskriden alder bli de tydliga och pa arsgamla ungar hafva de samma proportion till 

 kroppen som hos de fullvuxne och ligga pa samrna satt tegellagde. Fig. 12 visar ett fjall 

 fran sidan af en arsgammal, 28 rnillim. lang Id-unge, af dem som blifvit uppfodde uti en 

 damm hos Baron CEDERSTROM. Det hade nara en millimeters bredd och visas bar vid 50 

 gangers forstoring. De concentriska linierna voro 7, belagne pa Ofre sidan; de radierande, 

 belagne pa fjallets andra sida, i form af intryckta kanaler, tycktes icke vara flera an de 

 pa fig. utsatte, nemligen 3 mot fjallets fria kant och 5 mot dess motsatta, dolda sida. 

 Uti den slata mellersta delen synas manga spridda celler pa ytan, hvaraf nagra sta tatt 

 och bilda en svart flack. Denna flack tyckes vara en af de pigmentflackar som tidigt 

 bildas pa huden och det synes sannolikt att hvarje sadan utmarker stallet for ett 

 fjall. Morten har omkring 42 fjall i sidolinien, eller lika manga som muskelafdelningar 

 eller vertebrer i kroppen, med ett eller tva mera vid stjerten, och hos MOrt-ungen svara 

 de svarta punkterna langsat sidolinien noga mot muskelfasciklernas vinklar, samt aro egent- 

 ligen lika manga rned dem, ehuru en och annan ar otydlig, isynnerhet bakat. Hos 

 Iden deremot, som har 56 eller flera fjall i sidolinien och blott 45 vertebrer, ligga punk- 

 terne icke reguliert vid muskelvinklarna. 



7. Clupea harengus var. baltica s. Membras (StrOmming); pi. 4. StrOmmin- 

 gens fortplantningstid ar utstrackt till storre delen af sommarn, dock sa att den hufvud- 

 sakligen fordelas i tva lektider, som har utgOra de egentliga fisketiderna. De fiesta stimmen 

 leka nemligen dels fran halfva Maj till halfva Juni, dels fran halfva Augusti till midt i 

 September; men afven nagot fOre och efter dessa tider, samt under mellantiden fOrekomma 

 lekande stiinm. Fortplantningen fOregar rnest pa klippor eller bankar i hafvet fran 5 till 

 10 a 15 famnars djup, men afven ofta narrnare land pa nagot mindre djup. Aggen ut- 

 sprida sig pa vaxter, stenar o. d. der de sedan fOrblifva fastsittande. Sedan embryo blifvit 

 bildadt sags det (i Augusti) vanda sig i agget 7 a 8 ganger i minuten; sedan mera sallan 

 och slutligen blott hvarannan till hvar tredje minut. Klackningen sker rnest efter 14 

 dagars tid eller nagot mera, men kan uti vatten af hOgre temperatur, sasom Ofver 20 C., 

 ske inom 3 dygns forlopp. Sa lange ungarne hafva gulan i behall rOra de sig pa ett 

 ganska eget satt. Genom haftiga bojningar eller kastningar af kroppen, som fOrnyas un- 

 gefar hvarje sekund, eller nagot hastigare eller langsammare , arbeta de sig uppat, till 



It. Vet. Aii i.l lUnJL . I. 3 



