OM FISK-YNGELS UTVECKLING. 11 



Ett annat exemplar, 33 dagar gammalt (d. 28 Juni), 13 milliin., bar annu nastan 

 lika inycket qvar af hinnkanten sorn pa fig. 5. En liten bOrjan till fOrsta ryggfenan ses 

 i form af en lag hudfall, siisorn eri fortsattning framat, fran andra ryggfenan (fig. 6, a). 

 Stralarne i andra ryggfenan 13, ganska tydliga; i analfenan 7, temligen tydliga, men korta, 

 -saint nagra otydliga bade framom och bakom dem. Stjertfenan rnarkbart stdrre, men annu 

 ej djupt inskuren; brostfenan och bukfenan nagot stOrre an pa fig. 5. Underkakens bakre 

 del bildar nu en rat vinkel, utan den utskjutande budspets, som fanns pa de yngre (fig. 

 "2 3). Simbliisan ar betydligt fOrlangd och visar en form sasom fig. 6, b. 



Ett annat, 43 dagar (d. 7 Juli); 25 inillim. langt och fullt utbildadt (det tycktes 

 nyligen hafva hunriit till sin fullstandiga skapnad). Ingen aterstod ses af prajanalhinnan 

 och blott en otydlig lernning af hinnkanten vid stjerten; men kroppen ar annu sa klar, 

 att de starka, roda blodstrommarne synas under ryggraden. Ytan bar val en mangd svarta 

 punkter, men ar for ofrigt fiirglos, utan tecken till de rnorka baltena pa ryggen eller den 

 svarta flacken pa ryggfenan eller till bukfenans roda farg. Annu synas fjallen icke. Sirn- 

 blasan ilr liter betydligen langre, sa att den racker till nara anus, men tillika af tjockare 

 form an fig. 6. Alia vertebrerna tyckas vara bildade, anda ut till den lilla, uppatbSjda 

 spetsen af chorda, som nu foga synes och tyckes vara omgifven af de nybildade benstyc- 

 kena, Forsta ryggfenan fullbildad och nedfallbar, sasom pa aid re fiskar; andra ryggfenan 

 och analfenan ej fullt nedfallbara. Stjertfenan djupt klufven och = , af hufvudets langd. 

 Brost ocli bukfenan till utseende och stralar sasom hos de aldre. Hufvudet med gallocket 

 utgor jemnt { af hela langden med Stjertfenan. Det ar saledes stOrre an pa fig. 5, hvil- 

 ket mest torde harrora af nosens forlangning. Fran ogat till nos-spetsen = li gang ogats 

 langddiameter. Fran 5gat till gallockets spets = 1| gang 6gat. Ryggen ar mindre bojd 

 ocli hela kroppen nagot smalare an pa de aldre. 



Ett arinat exemplar, omkring 37 dagar gammalt, var d. 20 Juli i det narmaste lika 

 utbildadt som det nyss beskrifna, men blott 17 inillim. langt. 



4. Esox 1 uc ins (Giidda), pi. 2, fig. 7 10. Lektiden intraffar tidigt pa varen, 

 i allnianhet, pa hvarje stiille, fOre Aborrns lek, men efter isens bortgarig. Romkornen ligga 

 fria vid bottnen. Forst om varen (hiirstades i April) behsfva de 3 veckors tid for att 

 klackas; sedan vattnet antagit hOgre temperatur kan detta ofta ske pa t. o. m. 6 dygn. 

 Embryo liar mork, men, sasom vanligt, klar farg. 



Den riyklackta ungen ar till skapnaden kort och tjock med ganska stor buk. Far- 

 gen ar gulaktig, men alldeles genomskinlig och pa ytan tatt bestrOdd af svarta punkter, 

 med ett inorkt band fran ogat langs at bukens sidor. Han bar bade till farg, yttre form 

 ocli rorelser nagon likhet med en grodlarv; somlige aro betydligen mindre svartprickiga 

 ocli saledes ljusare till fargen. I borjan haller ban sig mest stilla, heist tatt vid vatteri- 

 ytan, utmed vaxter eller stra, vid hvilka ban synes liksom hanga, eller liggande pa bott- 

 nen vid mindre an ett turns djup. Da ban vidrores siinmar ban lifligt omkring med hastig 

 rorelse af stjerten, men stadnar snart ater pa det anforda sattet. Efter vid pass 10 dagar 

 ar gulari fbrtard och buken derigenom aiusenligen minskad, men hufvudet fOrlangdt, med 

 stor mun. Han bOrjar da geriast simma mera stadigt pa samma satt sorn de fullvuxne, 

 och soker efter rof. Han upphorer snart att ligga pa bottnen eller hvila utmed andra 



