OM FISK-YNGELS UTVECKLING. 7 



figuren synes svagare genom gulans massa. Deri tycktes vara lefvern och visade en langsam 

 rorelse. Slutet af tarrnen synes tydlig ofvanfor och bakom gulan, der den slutar i anus. 

 Galbagarna aro 4, val utbildade, och de bakre forsedda med ganska tydliga galfransar. 

 Hjertat, sora rorde sig starkt, ligger under galarna. Det emottager tva stora, tjocka ven- 

 stanunar: en uppifran, vena cava, och en ratt bakifran, fran gulan. Denna sednare gre- 

 ncn uppkommer af en rnangd slingrande och riatforrniga forgreningar kring gulans yta, 

 sJlrdeles fran dess undre sida, hvilka hafva helt olika utseende pa hOgra och venstra sidan. 

 Pa venstra sidan finries der afven en storre arter. Langs under ryggrads-strangen synes 

 kroppens stora pulsader och venstamm. Deras forgreningar till stjertfenans stralar voro 

 under synglaset sardeles tydliga. 



Fiff. 2, stjerten, afbildad den 5 Juni for att visa fenans betydliga utveckling och 

 den derigenom uppat bojda andan af chorda dorsalis. Kroppens langd var da knappt Okad , 

 men gulan var betydligt forminskad , sa att den knappt var hdgre an analfenan. For ofrigt 

 var yttre formen af hufvud och kropp fOga andrad. Fenstralarna voro dock vida tydli- 

 gare och hela brdstfenan nagot stOrre, men annu syntes intet spar af bukfenor och fOrsta 

 ryggfenan. 



Fig. 3, d. 9 Juni; 9 millim. lang; alia delar annu nagot mera utbildade. En liten 

 bOrjan synes till forsta ryggfenan, men med blott 5 stralar. Afven synas bukfenorna un- 

 der och framom brOstfenan, men sa sma, tunna och genomskinliga, att de aro ganska 

 svara att fa se, isynnerhet da de sitta pa den tjockare, rundade delen af buken, nast 

 bakom det breda hufvudet. De kunna ej upptackas forr an det lilla djuret blifvit dodadt 

 genom sprit, och dess yttre delar derigenom blifvit dunkla. Afven brOstfenan, som nu ar 

 ganska stor, ar annu alltfor genomskinlig att kunna ses da djuret betraktas lefvande, fran 

 sidan. Gulan finnes till en del qvar med sin oljedroppe, som dock ar betydligt formin- 

 skad. Kroppen ar annu klar, men har pa ytan en mangd sma svarta punkter, som dock 

 ej aro utsatta pa figuren. 



Den 13 Juni befanns ett individ vara 9| millim. langt och till formen foga Sndradt, 

 men kroppen bOrjade bli foga klar och tatt svartprickig. Forsta ryggfenan var nagot 

 hOgre, med 6 tydliga stralar. BrOst- och bukfenorna voro betydligen stOrre. Annu var 

 den hinnan foga rninskad, som forenar stjertfenan med rygg- och analfenan. 



Fig. 4, d. 21 Juni; knappt Ofver 9 millimeter lang, saledes mindre an det sist be- 

 skrifna exemplaret, men med fullt utbildad yttre form; (mojligtvis en hanne och derfbre 

 liten? Det var det sista jag hade qvar, hvarfore ej vidare jemfOrelser kunde gOras). Af 

 hinnkanten finnes intet mera Ofrigt an ett litet veck ofver och under stjertfenans basis. 

 Den uppat bOjda andan af ryggraden synes tydligen, men nastan inbaddad uti den nybil- 

 dade stjertroten. Den qvarblifver sadan under hela lefnaden, utan att tilltaga i storlek. 

 BrOstfenan stor, racker utofver anus; rygg- och analfenorna nedfallbara och af den form, 

 som de sedan bibehalla. Detsamma galler om de fiesta kroppsdelar; likval aro bukfenorna , 

 i proportion till kroppen, betydligen mindre, ogonen deremot nagot storre och sittande 

 mera nedat hufvudets sidor, an pa den fullvuxne fisken. 



2. Cottus quadricornis (Egentlig Simpa), pi. 1, fig. 5 8. Rommen ar af olika 

 farg hos olika individer, oftast svartgrOn eller mOrkbrun, understundom ljusare gron eller 



