6 C. J. SUNDKVALL, 



i utspildd sprit, bvarigenom det d5das och delarne bli i olika grad dunkla; isynnerhet goras 

 brosken deraf hvita och ogcnoniskinliga. Detta blir dessutom ofta nodigt, emedan den 

 lefvande fisk-ungen ej gerna ligger stilla. Man behOfver saledes for hvarje dag. da de un- 

 dersokas, anvanda atminstone ett nytt individ; men till folje af den nyss omtaladc olik- 

 formigheten i individernas utbildning, uppkommer harigenom nagon svarighet att folja den 

 jemna gangen af delarnes utveckling, atminstone da man ej bar god tillgang pa individer. 

 emedan man ofta en foljande dag rakar fa ett, som ar belt och ballet, eller till vissa delar, 

 mindre utbildadt an det som undersoktes dagen forut. 



Kroppens fftrg borjar i allmanbet med sina svarta, straliga eller stjernformigu punk- 

 ter, som ofta uppkomma redan i agget ocb smaningom tilltaga i mangd. Gaddungarna 

 aro redan vid fodseln tatt betackta af dem. Deras llige ar alltid ganska irreguliert ocb 

 olika bos olika iudivider. I huden visa de sig vanligen forst pa hufvudet ocb langs utat 

 ryggen saint utmed bukkanten; men ofta uppkomma de tatast och mest markbart uti ofre 

 delen af buk-caviteten (i peritoneum?), der njurarne ligga och isynnerhet der, som sim- 

 lilasan bildas. Jag maste tillskrifva dessa flackar, att det Rnnu ej lyckats mig att fa se 

 frusta bildningen af detta organ. Ehuru dessa sednare flllckar ligga djupt inuti kroppen, 

 gor likval kroj)pens klarhet, att de synas tillhOra ytan da man ser dem fra'n ryggen (se 

 t. ex. bos Cottus quadricornis fig. 6). 



Vi sysselsatta oss bar allenast med de yttre formforandringar som fisk-ynglet under- 

 ga'r fran klackningen till den tid da vi, sasom forut omtalades, anse den egentliga meta- 

 morfosen slutad. De sednare uppkommande forandringarne saint tillvaxten och den alder 

 och storlek vid hvilken de olika arterna bli fortplantningsskickliga. fortjena en silrskild 

 undersokning. 



llittills bar jag llirt kanna foljande arters utveckling: 



1. Cottus gobio (Stensimpa), pi. 1, fig. 1 4. Rommen Itr grof och ej sardeles 

 talrik, saint framfodes i en enda klump. En sadan aggrnassa blef af Baron CEDERSTROM 

 f'uiinen, starkt fastklibbad under en sten invid stranden, uti en hafsvik niira Dalaro, om- 

 kring d. 20 Maj 1854. Den formodades val da redan vara af Cottus gobio, som plagnr 

 halla sig pa sadana stallen, men detta blef forst sakert sedan ungarne blifvit uppfodda till 

 dess de undergatt sin forvandling och kunde igenkaiiiuis af yttre forinen. Det II r ovisst 

 huru lilng tid forut de blifvit befruktade. men d. 29 och 30 Maj utkllVcktes de fiesta un- 

 garne; nagra framkommo under de tva foljande dagarne. 



Fig. 1 visar en unge klackt d. 30 Maj och aftecknad foljande dagen. Hela langden 

 var 8 millimeter (fig. 1, a). Redan vid utklaekningen synas tydliga fenstralar uti stjert-, 

 anal- och andra ryggfenan; likasa i brostferian, bvarest de dock ej aro utmarkta pa figu- 

 n-ii. Ofvei'allt visa de sig redan till sitt blifvande antal. Munncn ar vida mera utbildad 

 fin pa de fiesta andra nyfodda fisk-ungar och blodkarlen fora tydliga, roda blodkulor. 

 <'horda dorsalis syncs vid ringa (10 gangers) forstoring sammansatt af stora, irreguliera 

 reller, men vertebrei'iia tycktes ej vara bildade. Deremot voro proc. spinosi tydliga bade 

 ofvan och nedan. Den stora sacken for aggegulan intagcr hela buk-cavitetens liingd, till 

 folje hvaraf ingen hinnkant markes framom anus. Den hade en temligen stark, smutsigt 

 brungul farg ocb var ej s;i klar som kroppen. Inuti den ligger, pfi hogra sidan, en stor, 

 alldeles klar oljedroppe och pa den venstra en an storre, platt. rnndad kropp, soin pa 



