4 C. J. SUNDEVALL, 



kroppsandan och antager snart sin blifvande form. (Se mera harom under art. StrOmming). 

 Bukfenorna uppstti, oftast nagot sednare, pa sitt blifvande stalle, utmed sidorna af hinn- 

 kanten, och tillvilxa under det den inellanlijrgande hinnan afstadnar i sin utbildning, och 

 derigenom smaningom forsvinner under det hela kroppen tillvaxer (jemf. t. ex. figurerna 

 af Gaddan och flera andra arter). Likasa gar det med alia de Ofriga delarna af hinn- 

 kanten, uti hvilka inga fenstralar utbildas. 



Under tiden hafva kakarna antagit sin blifvande form, hvarigenom hufvudets yttre 

 skapnad ar nara sadan, som den alltid forblifver. Simblasan b5rjar synas bakom mat- 

 strupen kort efter sedan gulan forsvunriit och vid den tid da fenorna aro fftrdiga och 

 hinnkanten forsvinner liar den antagit sin blifvande form, liksom de ofriga storre inelf- 

 vorna. Omkring den ursprungliga chorda dorsalis hafva vertebrerna lagt sig sasom ringar, 

 och linna- atminstone, ehuru de ej alltid aro fardige. Efter denna tid upphOrer kroppen 

 hos de fiesta fiskar att vara vattenklar, fjallen bOrja utbildas och fiirgilmne bOrjar afsatta 

 sig i huden savill som i de inre delarne. Hinnkantens forsvinnande sker saledes vid den 

 alder, da fisken antager det yttre utseende, som ban sedan alltid bibehaller; den egent- 

 liga metamorfosen kan da anses slutad. Fenstralarna Tiro da till antalet fiirdiga, eller sa 

 manga som de sedan fOrblifva. Kroppens muskel-fascikler synas redan fore utklackningen 

 ur agget vara fulltaliga, och vertebrerna, som bildas sednare, motsvara dem. Om fjallen 

 anfores nagot rnera efter afhandlingen om I den. 



Denna fullbildning sker ganska tidigt; t. ex. hos Aborrn vid 6 a 7 veckors alder 

 fran klackningen och fOrr an hela langden (med stjertfenan) utgor 25 millimeter (eller en 

 verktum); hos Gaddan inom 2 manader vid circa 25 m.m. liVngd; hos Morten vid tva 

 manaders alder och inindre an 20 m.m. langd o. s. v. Men hela denna utveckling pa- 

 skyndas betydligen genom h6gre temperatur och ymnigare foda, liksom den fBrdrojes gc- 

 nom motsatta orsaker. 



Likval upphOra ej denned fOrandringarna i yttre formen. Ej blott fenorna kunna 

 underga en ytterligare utbildning, utan man marker efterat, liksom forut, att olika delar 

 af kroppen, sasom hufvudet, mellankroppen och stjerten, periodiskt tillvaxa olika starkt, 

 hvarigenom laget af fenorna, anus o. s. v. synes vara nagot litet olika vid olika alder. 

 Samtidigt med hinnkantens forsvinnande plagar kroppen tilltaga i hojd, hvarvid det ofta 

 hander att bukfenorna synas flytta sig bakat, t. ex. pa Strommingen och Morten (se 

 figg.), hos hvilka de fOrst bOrjade synas tydligen framom ryggfenan, men sednare befinnas 

 sitta under dess framdel. Detta amne afhandlas utforligare i slutet af art. om StrOmmingen. 

 Da hinnkanten forsvinner ar hufvudet, hos ndgra arter, och serdeles hos strOmmingen, 

 vida mindre i fOrhallande till kroppen, an hos den fullvuxna fisken. Men efter denna tid 

 bOrjar det tillvaxa starkt, sa att de strommings-ungar, som man vanligen ser, af3a4tums 

 Iftngd, hafva hufvudet vida storre, i proportion, an de fullvuxne. 



Galarna 8ro vanligen nara fullbildade da ungarna utkomma ur agget, men Rro ofta 

 svara att tydligt urskilja, for sin genomskinlighets skull. Gallocken synas da oftast ofull- 

 standiga. Ogonen aro redan fardige fore utklackningen. De bOrja tidigt synas i agget 

 sasom tva dunkla fiackar, hvilka sedan bli svarta och snart fa fargad iris. Bakom dem 

 synes, pa bada sidor, i bakre delen af hufvudet, Oroncaviteten , som nybegynnaren latt 

 skulle kunna anse for hjerna, och deruti urskiljes redan tidigt 2:ne af de sma emaljlika 

 kalkstenar, hvilka ofta kallas horselben, ehuru de icke motsvara dessa delar hos Dilgg- 



