OM VATTENHOJDENS OCH VINDARNES FOBANKKIN GAR. 255 



Salunda blefvo redan om sommaren 1848 vid fern dylika stationer vederb5rliga vat- 

 tenhojdsmatare uppsatta, nemligen Add Stor-Jungfruns, Djurstem, Gromkars, Landsorts och 

 Hallo fyrplatser och aret derpa vid ytterligare sex, nemligen ffolmo Gadds, Svartklubbenv, 

 Winga, Nordkosters, Utklippans och Ystads fyrar s'amt slutligeri 1851 de tvenne atersta- 

 ende vid Olands Norm udde och pa skaret Malorn i norra andan af Bottniska viken. 

 Ursprungligen bestamdes visserligen, efter samrad rned Herr Lots-Direktoren , antalet af 

 dessa observationspunkter till sexton, men ernedan flera af de tillurrmade stationerna, vid 

 narmare granskning pa stallet, icke befunnos erbjuda nagori for vattenrnatarnes uppsattande 

 fullt andamalsenlig plats, sasom antingen varande for mycket blottstallda for olika vin- 

 dars inflytelse och deraf harrOrande hog sjogang, eller ocksa saknande fasta berghallar af 

 tillracklig hojd och passande form, att deri anbringa matningsapparaten, sa var man 

 tvungen att for ogonblicket inskranka sig till de nyssnamnde tretton stationerna (se Tan 1 . 

 VI), i forhoppning att vid nagra framdeles skeende nya fyranlaggningar mojligen erhalla 

 detta antal Okadt. Det maste visst medgifvas, att Olands och Malorns fyrstationer jcke 

 heller pa langt nar tillfredsstalla alia fordringar i sistberorde hanseende, emedan bada 

 tva endast aro omgifne utaf laga och flacka strander af klappersten och sand, utan rin- 

 gaste tecken till fast anstaende berg, men for seriens fullstandighet var det dock af vigt, 

 att erhalla likaval en station i ofre andan af Bottniska viken, der Malorn for 5frigt ar 

 den enda norr orn Holmo Gadd belagne fyrplatsen, som afven en dylik niellan Landsorts 

 och Utklippans, genorii ett afstand af ferntio mil fran hvarandra atskiljda, fyrar. Man an- 

 sag sig derfore icke bora utesluta dessa pa anforda grunder vigtiga stationer, utan i stallet 

 tills vidare genoin vidtagande af en annan anordning vid vattenmatarnes anbringande, an 

 den vid de andra stationerna foreslagna och utforda (for hvilket allt har nedan straxt 

 skall narmare redogoras), s5ka att kringga de hinder, som lokalens egna naturforhallanden 

 i forsta ogonblicket syntes haremot framstalla, ehuru de har anstallda iakttagelserna, med 

 hansyn till deras tillforlitlighet ') , naturligtvis ej kunna anses fullt jemnforliga med dem 

 vid de ofriga stationerna. 



Hvad nu betraffar sjelfva den tekniska anordningen vid vattenmatarnes anbringande 

 eller sjelfva forfaringssattet vid observationernas anstallande, sa har dervid foljande me- 

 thod blifvit begagnad, (se pa andra sidan staende tradsnitt). Uti en vid stranden befintlig, 

 till sitt lage och sin form for andamalet passande, bergvagg borras ett sex till atta turn 

 djupt nafvarhal, hvari en gang for alia stadigt och i vagratt lage indrifves en 3 4 fot 

 lang, nagorlunda tjock och stark, jernarm, som i sin yttre fria anda slutar i en gaft'el 

 eller klyka. Denna gaft'el ar amnad att upptaga sjelfva skalan, pa hvilken aflasningen 

 sker, och hvilken, bestaende af en i fot och decirnalturn indelad oljedrankt och malad 

 tradstang, far vid observationstillfallet , till en del nedsankt i vattnet, fritt hanga pa 

 denna gaft'el medelst en i skalans ofre anda fastad liten jernaxel 2 ). Skalan, sex fot lang, 



Hvartore ocksa fcirslag blit'vit framkastadt om nodviincligheten, att genora sarskild utanfor stranden uppmurad 

 stenkista bercda at miitningsappai'aten ett sa vidt mojligt siikert och fast stod, som i nagon man atminstone 

 kunde ersatta saknaden pa stiillet af en naturlig bergvagg, men hvilket forslag annu icke hunnit att komma 

 till utlorande. 



Eu siidan anordning har blifvit vidtagen, i andamal att samedelst undvika alia de olagenheter och kostnader, 

 som genom ett lornyadt ombyte at' skala, sa vida denne vore fast, otvifvelaktigt skulle i vara nordliga t'ar- 

 vatten uppkomma till foljo af iseus och stormarnes forstorande averkan pA densamma under var- och hostma- 

 naderna, att icke tala om den osiikerhet och de falska resultater, hvartill, efter hvarje sadant ombyte, obser- 



