454 A. E RDM ANN, 



en sammantagen utstrackning af 160 170 famnar mellan oster och vester, dock kanner 

 man annu ej med fullkomlig sakerhct, huruvida den mojligen an ytterligare kan fortsatta 

 at ena eller andra sidan. 



Det namndes nyss, att inom ingendera af de fern olika malmparallelerna fyndigheten 

 fortsatter sasom ett enda oafbrutet skikt fran ena andan till den andra , utan att hvar och 



o 



en af dein, atminstone efter den erfarenhet man hittills eger af Agrufvelagrets uppbryt- 

 ning, maste anses sasom ett aggregat af ett stOrre eller mindre antal kedjeformigt 

 efter hvarandra grupperade enstaka malmkOrtlar, som i stort betraktadt hafva den all- 

 inanna formen af linser. Lagret ar saledes i motsats mot Ryrnningslagret for ingen del 

 fyndigt alltigenom, hvarken i rigtning parallelt med lagerstrykningen eller vinkelratt der- 

 emot. Men huru stort nu i sjelfva verket antalet af dessa enstaka mahnlinser ar inom 

 en och sauima parallel, hurudant lage de intaga i forhallande till dem, som forefinnas hos 

 de andra parallelerna , oin regelbundet utstrackta vid sidan af hvarandra eller utan all 

 ordning utkastade, alia dessa fragor kunna visserligen annu icke med nagon tillforlitlig 

 sakerhet besvaras. Endast sa mycket kanner man med visshet, att mellanrummen mellari 

 de hittills bekanta malmfallen, saval for andarne som vid sidorna, aro i dessa bada rigt- 

 ningar utfyllde med ofyndig glimmerskiffer, och endast aningsvis kan man uppstalla den 

 fOrmodan, att den glimmerskifFer, hvilken, saval inom en och samma som emellan tvenne 

 till hvarandra stdtande malmparalleler, intager dessa mellanrum, stundom mojligtvis kan 

 vara foretradesvis utbildad pa bekostnad af fyndigheten , sa att afstandet inellan malm- 

 fallen i bada dessa rigtningar nagon gang blir stdrre, an det efter regeln borde vara eller 

 hos andra paralleler verkligen visar sig vara. 



Likasom salunda nu, inom en och samma parallel, ofyndig glimmerskifFer stalltals for 

 en langre eller kortare stracka efter lagerstrykningen utloser malmen och intager dess 

 plats (och hvarigenom just den kedjeformiga fordelningen utaf malmfallen har i lagret 

 betingas), sa har man a en annan sida flera exempel deruppa, att tvenne (eller till och 

 med flera) vid sidan af hvarandra liggande och till olika paralleler horande malmfall lika- 

 som sammanflutit med hvarandra och fOr en lilngre eller kortare stracka blifvit forenade 

 till en synbart enda odelad fyndighet med" okad miigtighet: och detta till folje deraf, att 

 de lager af glimmerskifFer, som efter regeln framstryka emellan och utskilja de sarskildta 

 parallelernas malmer, stundom utkila och forsvinna, saval i fait som pa djup, for att, pa 

 langre eller kortare afstand derifran, forr eller sednare, ater upptriida igen med samma 

 egenskap af paralleldelare. Sa t. ex. vet man, att Herrgrufvans och Stora Langgrufvans 

 malmer varit i dagen atskiljde medelst en flera fot magtig ofyndig mellanbalk, hvilken 

 dock redan inom 20 famnars afvagning hade forsvunnit: sa hade ocksa den glim- 

 merskifFerklyft, som i vestra andan af faltet i dagen atskiljt de malmfall, pa hvilka 

 Stora A- och Lilla Langgrufvorna aro brutne, pa nagot stOrre djup derunder snart ut- 

 kilat, for att dock sedan ater vidtaga och fortfara anda till nuvarande stOrsta afvagning. 



Cm derfore nu, sasom jag hoppas af det foljande skall annu klarare inses, detta 

 Agrufvelagret verkligen ar sainmansatt af flera tydligt skiljda, till sitt inre kedjeformiga, 

 raalmparalleler, sa skulle de sarskildta grufvornas malmfall kunna rned stOrsta sannolikhet 

 pa foljande satt fordelas p;i de fern olika malmstrecken. Uppa den forsta eller sydligaste 

 parallelen vore Kringle- och Nya Flintgrufvorna allt ifran dagen, men Tunclii, Fortro- 

 stans, Alstrins och Dalins sankningar forst fran storre djup nedslagne. Den andra niist 



