BESKRIFNING OFVER DALKARLSBERGS JERNMALMSF ALT. 481 



linien mot S.V. eller S., med en hos den egentliga chloritskolen vexlandc magtighet af 

 1 li aln. Det under skolen liggande qvarzitberget , som i Herrgrufvan och Fliritan har 

 en tjocklek af 3 5 famnar, tyckes deremot inoni Nya Flintans omrade alldeles hafva ut- 

 kilat och fOrsvunnit, ty i den nyss omtalade Sokarortens tak och vaggar ser man endast 

 chloritskolen framsta, i direkt kontakt lagrad ofver och intill sjelfva malmen. 



n 



Nordost om G:la Flintan traffar man langst i ostra andan af Agrufvelagret tvenne 

 dagOppningar, af hvilka den ena leder ned till Stora Lang <jruf vans redan langesedan ras- 

 tackta botten och den andra tillhorer den annu under arbete varande Herrgrufvan. Dessa 

 grufvor synas efter all sannolikhet vara upptagne pa tvenne sarskildta, nemligen Agrufve- 

 lagrets bada nordligaste, paralleler. Langgrufvans malrnfall har icke visat nagon storre 

 uthallighet eller atmiristone icke lange blifvit pa djupet efterfoljdt, ty redan i bOrjan af 

 1700-talet ftdelades denna grufva pa 30 famnars djup efter ett derstades timadt betydli- 

 gare ras, ehuru framdeles nagon mindre brytning annu der fBrehades i vestra andan nar- 

 mare dagen. Herrgrufvan deremot, som, kort efter Stora Langgrufvans odelaggande, upp- 

 togs pa en vid dennes norra sida befintlig parallelfyndighet 1 ), har nu hunnit ett djup af 

 Ofver 100 famnar, ehuru, som jag snart hoppas kunna visa, de sedriare arens brytning 

 icke egentligen fortgatt pa samma malm, pa hvilken det fOrsta dagarbetet borjade, utan 

 pa en annan dermed parallel. 



Herrgrufvans fyndighet har, i likhet med de narliggande Flintgrufvornas , haft for- 

 men af en efter faltstrykningen mot Oster standigt undanfallande och i bada andarne kil- 

 fonnigt utspetsande malmlins. Vid 60 famnars djup borjade den 5stra gafveln afven har 

 stiilla sig lodrat och snart nog antaga en motsatt stupning at vester till motes med den 

 vestra gafvelspetsen , som annu alltid bibeholl sin vanliga stupning. Efter nagon ytter- 

 ligare afsankning inkom fran nordostra gafvelhdrnet vid ungefar 80 farnnars djup en skol 

 af chlorit 2 ) med derunder liggande qvarzig glirnmerskiffer, hvilken, med 45 stupning fran 

 lodlinien mot S.V. , snart afskar inalmen och intog hela botten med undantag af en smal 

 rand riarmast intill sodra langvaggen. Vid efterfoljandet af denna lilla malmrand pa dju- 

 pet, hvarvid eri donlagig brytning utefter den liggande chloritskolen skedde genoin det 

 ofyndiga sOdra vaggberget 3 ) , inkom man, sedan detta hunnit genomgas, snart ater pa en 

 ny malrnfyndighet, hvilken under fortsatt lodrat afsankning funnits fortfara annu pa ofver 

 110 famnars allman afvagning. Denna sistnamnde malm kan saledes icke gerna vara den- 

 sainma, pa hvilken Herrgrufvan hittills blifvit ofvanfore afskarningen bruten, emedan den 

 har ett sydligare lage och f5r dfrigt genoin en ofyndig vagg iir bestamdt afskiljd fran den 

 gamla Herrgrufveinalmen. De upplysningar i detta afseende, till hvilka den kort derefter 

 anlagda orten Sokaren gifvit anledning, synas antyda, att den nya forst traffade malmen 



') Det var egeutligen under naran af Trostgrufaan, som denna fyndighet alldraforst blef langst i vester frSn da- 

 gen pugiingeii, fastan under brytningens utgrening at oster nninnet sederraera blef fiirbytt till Herrgrufvau. 

 Det iir ocksii aniiu i denna stund genom den garala Trostgrul'van, som uppfordringsvagen har leder ned till 

 djupet. 



2 ) Har och der afven blandad med kalkspat, qvarz och lera i kortlar och drummer. 



3 ) Pd nSgot ofver 80 famnars afvagning, Fol. 8, ser man annu tydligeu, att den sodra vaggen, hvaraf Herr- 

 grufvefyndigheten varit begransad, bestar af glimmerskiffer, skiffrande i O. V. i na'ra lodrat stallning. 



'- . i A-;:l Hindi . 



