482 A. EIIDMANN, 



miiste tillhora Bakugnslagret eller den parallel, dor den gamla Bakugnen haft sitt lage 1 ), 

 emcdan under nainnde orts ytterligare indrifning at soder (Fol. 10) blott tvenne inaliufall 

 blit'vit yppade, hvilka icke gerna kunna vara anriat an fortsattningar af G:la och Nya 

 Flintgruf'vornas fyndigheter, ty eljest hade sannerligen denna ort icke gatt de sista tio 

 t'amnarne i ofyndig glimmerskifter och komrnit OsterRyinningen sa nilra, utan att dervid 

 tratt'a nagon enda liknelse till fyndighet. Nagon fbrflyttning af Herrgrufvans malm at 

 s5der utefter den nyss oiutalade liggande afskarningsskolen skulle jag saledes for min del 

 icke vilja anse hafva har egt rum. 



Den ined Sokarorten antraffade G:la Flintans fyndighet liar, sedan den blifvit upp- 

 slagen i fait at vester, blifvit afstrossad pa djupet till motes rned den fran Herrgrufvans 

 botten pa 108 famnars afvagning sOder ut indrifne Pelarorten (Fol. 11, Prof. N:o 5). Nya 

 Flintans i samma ort yppade malmfall har deremot hittills icke blifvit sardeles vidrOrdt, 

 och synes ocksa icke heller annu, atminstone pa detta djup, erbjuda sa lofvaride utsigter. 



I andamal att for framtiden betjena berg- och malmuppfordringen ur alia de har 

 i ostra andan af Agrufvelagret befintliga grufvorna, bOrjades ar 1764 anlaggningen af det 

 8. k. Cottegii Skakt pa nagot Ofver tio famnars nordligt afstand fran Kringlan. Drifningen 

 af detta skakt, som hela vagen gatt i qvarzig glimmerskiffer, afstannade emellertid 1799 

 vid ett djup af 24 fainnar i allrnan afvagning, utan att sedermera nagonsin hafva blifvit 

 atertagen. Det ar nurnera i dagen Ofvertirnradt och till en del ocksa fylldt med ned- 

 kastadt varp. Afven den ifran skaktet pa 16 famnars afvagning at sOder drifna orten 

 AdvokatFiskalen (Fol. 2) fortgeck under hela sin langd i samma ofyndiga bergart. 



Pa en sarskild parallelfyndighet , 7 8 famnar norr om Herrgrufvan, hafva de s. k. 

 Molingsgrufvorna blifvit neddrifna i tvenne olika sankningar, af hvilka den Ostra innehar 

 det stOrsta djupet. De upptogos pa 1690-talet fran odesmal vid nagra famnars djup och 

 brOtos till 1716, da de, dels for stalp, dels for vattensjuka, ater ofvergafvos, som det vill 

 synas pa omkring 20 30 famnars allman afvagning. Sedan hvilade arbetet anda till slutet 

 af 1700-talet, da omkring ar 1795 en ort, Patronorten, pa 33 famnars afvagning fran 

 Herrgrufvan indrefs at norr, Fol. 4 och Prof. N:o 5, hvarefter den dervid antraffade Mo- 

 lingsmalmen sedermera till 1821 genom sarskild sarikning, kallad Patronessan, uttogs till 

 48 famnars djup. I afsigt att tillvarataga den i de gamla grufvorna annu qvarvarande 

 malmen bOrjade man ar 1830 att rengOra grufvebotten fran det nedfallna stalpet, hvar- 

 efter genomslag till Patronessan nagra ar derefter erh5lls och nagon indrifning dessutom 

 skedde i vestra gafveln. Ehuru utsigterna har icke voro nedslaende, Ofvergafs arbetet icke 

 desto mindre aterigen 1836 och har sedan den tiden icke vidare varit fullfoljdt. 



Att den parallel, pa hvilken Molingsgrufvorna blifvit brutne, sannolikt afven i sin 

 fortsattning at vester skall vara malmfyndig, ar en niira till hands liggande formodan. 

 Moling.smalmens samre och i allrnanhet mera bergblandade beskaffenhet, an hos de ofriga 

 af faltets grufvor, har val till en del fororsakat, att hittills ingen vidare atgard blifvit 

 vidtagen for att i sagde rigtning undersOka faltet. En sadan undersOkning vore emellertid 



') Det synes nemligen icke otroligt, att Herrgrufvenrbetet redan forut pa 60 -70 famnars djup belt oformarkt 

 nedkomrait p& den narmast liggande Stora Lfinggrufvans malmpnrallul, se Fol. 7 10, jemnf. med Prof. N:o 5, 

 man mft biirvid antaga eller ej, att de bada fyndighcterna rednn forut hade sammanflutit till en enda, eller 

 att de annu pa detta djup fortforo att genom mellanliggandc ofyndigt berg vara atskiljda. 



