BESKRIFNING OFVER D ALK ARLSBEKGS JERNMALMSF ALT. 455 



bredvid liggande parallelen vore tagen i ansprak redan ifran dagen af Garnla Flintgrufvan 

 samt Collegii-, Nils Ifvars-, Carlskoga-, Lekebergs-, Bond- och Kittelgrufvorna, men langst 

 i vestra Rndan forst pa 40 50 famnars afvagning efterfoljd med Bergmftstarens och Hop- 

 pets sankningar och pa annu storre djup dor uppslagen med Josefinas ort (och till en 

 del afven Dalins sankning). Den derpa fbljande tredje har langst i Oster blifvit bruten 

 endast med Hommanstorpsgrufvan eller den s. k. Bakugnen, midtpa med Nya Bondgrufve- 

 skaktet och i vestra andan fran dagen uppslagen med Lilla Langgrufvan och vidare pa 

 djupet efterfoljd med Konstsankningen och en del af Josefinas och Prins Carls orter. Den 

 fjerde ar endast i bada andar vidrord, dels med Stora Langgrufvan i Oster och med Stora 

 Agrufvan i vester, men isynnerhet eftersatt pa djupet genom de flera ifran den sednare 

 grufvan utgrenade arbeten, hvaribland ma namnas Kittelorten och Kittelsankningen, Stret- 

 ;isen och Norra Sankningen, Korfvens ort, Oskars sankning och Prins Carls ort. Och den 

 femte eller nordligaste parallelen slutligen har likaledes blott blifvit i andarne uppslagen, 

 i Oster med Herrgrufvan och i vester med Lilla Agrufvan, ehuru afven pa 80 100 fam- 

 nars afvagning denna parallel blifvit tagen i ansprak genom den utgrening eller vridning 

 at nordost, som Kittelorten och Kittelsankningen vid detta djup erhallit. 



Det ar nu ocksa i ofverensstammelse med denna asigt, som farglaggningen pa kar- 

 tan blifvit anbragt och den ifragasatta fordelningen af malmlagret ar antydd. En blick 

 pa de sarskildta folierna utvisar da genast, att manga af dessa paralleler annu endast 

 blifvit till en jemnforelsevis ringa del oppnade med nagot grufvearbete och att langa 

 strackor forefinnas ernellan de enstaka aribrotten, sorn annu endast aro att anse sasom 

 "terra? incognitas". Att emellertid afven dessa mellanrum, i handelse den nu uppstallda 

 asigten ar till alia sina enskildtheter med sanningen 5fverensstammande, hvar f&r sig 

 sannolikt skola innesluta nagra stOrre eller mindre malmfyndigheter, till form och inre 

 natur ofverensstarnmande med dem, som redan af gammalt har aro brutne, denna slut- 

 ledriing ligger i sanriing icke langt aflagsen vid den minsta begrundning af saken. Att 

 harorn vinna en sriar och saker ofvertygelse (bekraftande eller ej) ligger lika mycket i 

 vetenskapens, som den praktiska bergsmannanaringens intresse. Onskligt vore derfore i 

 badacleras namn, orn fran ett eller annat af de annu i g;mg varande eller tillganglige 

 arbetsrurnmen atskilliga orter kunde pa olika afvagningar anlaggas och i olika rigtningar 

 utgrenas at sidorna tvert- eller snedtdfver lagerstrykningen, for att i berOrde hanseende 

 undersoka faltet och vinna en sadan sfi hdgst behoflig upplysning. 



Sjelfva den yttre skapnaden hos dessa malrnlinser har hos de hittills brutne i de 

 fiesta fall visat sig temmeligen ofverensstammande. Deras form skulle val i allnuinhet 

 kunna liknas vid den som uppkomme, oin man tankte sig tvenne smala batar eller s. k. 

 snipor rned borderna srjelpta ofver eller mot hvarandra. En sadan kropp utmarker sig 

 saledes derigenom, att den fran midten, der den ar magtigast, at alia sidor smaningoin 

 afsmalnar, och sadan ar i sanning dessa rnalmlinsers form har i Agrufvelagret: bade mot 

 gaflarne och pa djupet utkila de och forsvinna, den ena forr och den andra sednare. 

 Ifrari en magtighet i de niellersta delarne af 2 4 6 famnar utspetsa de mot andarne 

 efter en utstnlckning pa langden efter lagerstrykningen af 15 20 30 famnar, olika for 

 olika linser (rned storsta faltutstrackningen vid rnidteldjupet) och utkila vanligen ocksa 

 mot djupet vid 60, 70, 80 till 90 famnars afvagning. Men en annan egenhet for dessa 

 linser ar den, att deras stallning ingalunda ar lodrat eller ratt upp och ned staende, 



