456 A. ERDMANN, 



utan tvertom mer och mindre liggande eller lutande at Oster, sasom vidstaende teckninir 



ungefarligen forestalled Harigenom uppkommer hos de sarskildta 

 malmfallen, utorn deras vanliga stupning at norr af 5 10" vin- 

 kelratt mot lagerstrykningen , afven ett bestamdt fallawle at oster 

 i fait eller parallelt med lagerstrykningen, hvilket fallande i all- 

 mRnhet icke fir obetydligt och for olika inahnlinser vexlar mellan 

 20 ocb 40" fran lodlinien. Men harvid &r vanligen det forhallandet tillika utpragladt, att 

 inalmlinsernas bada gafvelspetsar eller de linier, soin uppkommit genom sidovilggarnes 

 sammanstOtande ocb skarning i de bada gaflarne, icke iakttaga lika gradtal i sitt fallande, 

 utan att den Ostra gafvellinien stupar mera, d. v. s. ar raera liggande, an den vestra. 

 anda tills pa nagot stOrre djup den forra temmeligen tvart-bOrjar att forst resa sig och 

 vidarc antaga stupning at motsatt hall eller at vester till mOtes med den sednare, hvar- 

 igenom slutligen en utkilning af malmen forr eller sednare intraffar. Sadan ar nu den 

 forra, som genom de sarskildta grufvornas uppbrytning i allmanhet har visat sig vara for 

 inalmfallen egen; enstaka liggande malmlinser med ofta temligen starkt fallande i fait at 

 Oster och kilfonnigt utspetsande at alia rigtningar emellan omgifvande mer och mindre 

 tjocka salband af chlorit eller talk, (har sasom hos Ryrnningslagret narmast begransancle 

 fyndigheten i skillnaden mot glimmerskiffern), se der den alhnanna karakteren hos A- 

 grufvelagrets malmfall 1 )- 



Att emellertid enstaka undantag fran denna allmanna regel i nagra fa fall har pa 

 faltet afven forekomma, har bland andra genom Collegii- och Kringlegrufvornas uppbryt- 

 ning blifvit adagalagdt. De malmfall, uppa hvilka dessa bada grufvor aro brutne, hafva 

 nemligen belt och ballet naturen af ratt upp och ned staende stockar. Den forra eller 

 Collegiigrufvans fyndighet har haft formen af en linsformig stock, ty den utspetsar kil- 

 forruigt i bade Ostra och vestra andan , mellan hvilka den vid 40 50 famnars afvagning 

 har 14 famnars stOrsta langdutstrackning med 7 famnars stOrsta bredd tvertOfvcr eller i 

 norr och sOder. Men vid nyssnamnde djup bdrjade den nu snart, att till sina dimensio- 

 ner afsmalna, sa att den redan vid 80 famnars afvagning fullkornligt forsvunnit, sannolikt 

 till folje af utkilning emellan salbanden eller de omgifvande vaggarne. Grufvans otillgiing- 

 lighet for narvarande har nemligen icke tillatit en granskning, om den uppgiften, sasom 

 i Relationerna anfores, ar med verkliga forhallandet Ofverensstarnmande, att vid ungefar 

 60 famnars djup en grabergsklyft (hvad?) med stupning mot Oster inkominit fran vestra 

 gafveln och slutligen alldeles afskurit rnalmen emot den Ostra stfiende skOlen 2 ). 



Sannolikt 



') Dessa raalmfnll med sina omgifvande salband kan man icke tilnka sig aunat an liktidigt bildnde med den 

 omgifvande bergarten formedelst en rgendomlig sammandragniiig at' de likartade bestiiiulsdelnnic till livar- 

 andra, hvilka, till folje af elektro-galvaniska kraften spcl, medan licla raassan iiinni icke var fullt stdnad. 

 utan oefann sig i ett grotlikt eller halfsmalt tillstilnd, kunde tilliiUs att niinna sig till hvarandra ocli samla 

 sig till storre eller mindre homogena massor. Upptriidande ini-d licit ocli hallet kringslntcn liigring i fiirhal- 

 lande till glimmerskiffern, forete de afven i delta fallet en niira ofvurensstiiminelse med de bekanta konkretio- 

 nerna af mergtl i lera eller Icrskiffer, af kidksteu i mergel eller af orsten i alunskiffer. 



*) "Den st&ende skolen"? (Jnifvans utseende pfl kartan tyckes dock tillkiinnagifva, att nagon stAende skol der 

 ej forefinnea, utan att sidovnggarne i stfillet flt det hfillet sammanstota i en spets. llorande forhallandet 

 med den omnamnde . k. "grfbergiklyften", lemnas man af samraa relationur i ovisshet om, liunivida denna 

 klyft a'r en fra'mmandc, hclt tvart och ofoimodadt inkornnien, ofyndiglict, eller, sSsom mig sannoliknst fiire- 

 kommer, helt enkelt tillhor den vestra gafvelspetsens glimmcrskiffer, som ifriin dagi-n hittills nastau lodriitt 

 begransat malmstocken pS denna sidan, men derigcnom att den vid 6U famnars djup andrade stupning allt 

 mer till donlage emot oster, f5tt utseende af en afskarande klyft. 



