

CM TERRESTRA REFRACTIONS THEORIE 



AP 



D. G. LINDHAGEN. 



TILL K. VET. AKAD. INLEMNAD D. 12 NOVEMB. 1856. 



A 

 nda in i sednaste tider bar man atnojt sig rned att antaga terrestra re- 

 fraction enkelt proportionel med den sa kallade geodetiska vinkeln. Beteckna vi med C 

 donna sistnamnda, sa bar man satt 



Refraction = /u,. C, 



der ft, eller den sa kallade terrestra refractionsconstanten, ar en qvantitet, som, strangt 

 taget, forandrar sitt varde med temperaturen och lufttrycket a observatiorisorten , men 

 som man sedvanligen antagit oforanderlig under loppet af en, rnanader omfattande, trigo- 

 riometrisk nivelleringsoperation. Nyare praktiska ron pa detta omrade hafva emellertid 

 visat, att denna enkla lag icke i alia forekommande fall ar tillracklig. Om man for mat- 

 ningen af terrestra zenithdistanser inskranker sig till sadana dagstider, da refraction har 

 sin storsta regelmilssighet , hvilka tider utom dess derigenom recominendera sig, likasom 

 de ocksa derigenom gifva sig tillkanna, att de erbjuda de lugnaste och precisaste bilder 

 af de terrestra foremalen, sedda genom en tub, sa finner man, att f5r mycket stora 

 afstand de observerade refractionsvardena visa ett ganska markbart beroende af zenith- 

 distansen, under bvilket foremalet synes observatorn, men annu mer af thermorneter- 

 standet vid observationsorten , orn detta betydligt varierar. Det skall harmed icke vara 

 sagdt, att icke samma momenter afven pa andra tider g5ra sig gallande, an nar de ter- 

 restra bilderna aro som lugnast; men forblaridade med de stora oscillationer, som refrac- 

 tion pa andra tider ar underkastad, och som hafva sin grund i de periodiska strommar, 

 hvilka under loppet af hvarje dag aga rum i atmospherens lagre luftlager, uttala de sig icke 

 tydligt nog. Refractions beroende af de observerade zenithdistansernas storlek finner nu fran 

 theoriens sida genom den ofvannamnda enkla lagen ingen f5rklaring, och det blef derfore 

 en uppgift, som borde lOsas, att i en strangare utveckling af terrestra refractions theorie 

 soka den saknade fOrklaringen. En sadan utveckling maste tillika framlagga i dagen det 

 fullstandiga inflytande, som temperatur- och lufttrycks-variationerna vid jordytan enligt 

 theorien utofva pa terrestra refraction. 



2. I en uppsats, sorn ar publicerad i Petersburgska Vetenskapsakademiens Bul- 

 letin for ar 1H54, Tom. XII, har Herr SA WITCH, Professor vid universitetet i S:t Peters- 

 burg, sokt gifva en solution af detta problem. Sasom grundlag for sin analys antager 

 ban samma lag for lufttathetens aftagande i atmospheren, hvilken BESSEL lagt till grund 

 for sin utveckling af den astronomiska refraction, eller 



