406 IX G. LINDHAGEN, 



11. Tanka vi oss en con, som har sin spets i jordens medelpunkt, hvars axel 

 sammanfaller med lodlinien a observationsorten, och sorn stracker sig upp anda till atmos- 

 pherens grans; hita vi donna con vid ett afstand r fran jordens medelpunkt afskaras af en 

 med jordytan concentrisk spherisk yta, och kalla vi / genomskarningens area; sa bestam- 

 mes det tryck, som lastar pa arean /, och som vi beteckna med P, genom vigten af den 

 luftmassa, som inneslutes af conen mellan genomskiirningen / och atmospherens grans*); 

 och vi fa, om vi med g beteckna tyngdens intensitet och med Q luftens tathet vid af- 

 standet r fran jordens centrum, 

 (A) ............ dP=-fg(>-dr, 



der tecknet blifvit infordt, alldenstund vi veta, att P aftager, nar r vaxer. Lata vi p 

 vara trycket vid samma hojd hanfordt till ytans enhet, sa ar 



P=Pf> 

 hvaraf 



(i) ............ dP=fdp+pdf. 



Genom equationernas (A) och (z) combination fa vi 

 m *P , <*/ 9Q 7 



(*) ............ 7+7= ~-j' dr 



Betecknar a det varde pa r, som svarar mot observationsorten, och bestarnmes integraleri 

 af (k) sa, att, nar r = a, vi pa samma gang hafva p=p och /=/', sa blir denna integral 



(I) = . 



(!) ............ p' fi 



der alltsa/ -dr ar sa att bestarnma, att den blir = 0, nar r a 



U I 



Betecknar g' tyngdens intensitet vid observationsorten, sa hafva vi den bekantu 

 relationen 



, a' 



9 = 9-^' 



Vidare, emedan areorna af conens bada parallela genomskarningar, den ena pa afstandet 

 a, den andra pa afstandet r fran conens spets, maste vara proportionela mot dessa afstands 

 qvadrater. blir 



L * 



f '~ r'' 



Satta vi har, sasom vi tillforene gjort, 



f-i-., 



O /*5 



sa ia vi 



och dr = a-rr 



I anseende till dessa relationer Ofvergar equationen (/) till den foljandu: 



(m) $ = (l-V.e- a vfp- ds , 



der /- ds b5r blifva = 0, nilr s = o. 

 J P 



') 8e G. S. OHM: "Grundzuge der Physik" pag. 182 och folj., och ZECU: Astron. Naclir. N:o <J(i:i. 



