414 IX G. LINDIIAGEN, 



utt vi hafva att gOra mod observerade ft (jfr pag. 402), eller att de observcrade refrac- 

 tionerna blifvit multij)liccrade ined - Einedan de tva sista termerna i formula (g), 



som hafva (7* och C* till factorer, sjelfva icke aro af synnerligen stor betydenhet, sa 

 maste samma termers har ifragavarande forandringar vara det annu mindre, och kunna, 

 atminstone i en forsta approximation, oftast till och med helt och hallet negligeras. Pa 

 sadant satt fa vi enligt (<)'): 



och enligt (): 



I dessa expressioner ar i, ensamt obekant. Men fbr denna qvantitet kan man dock alltid 

 mcd latthet finna ett tillrackligen approxirneradt varde, for att rned sakerhet kunna be- 

 rakna T, och T, enligt ofvanstaende formler. 



Taga vi nu samtidigt qvantitetens forandringar med temperaturen och lufttrycket 

 i betraktande, sa ger oss equationen (y) andtligen 



I formlerna () och (if) ar den s5kta reductionen rned en hog grad af approximation, 

 vid hvilken man oftast b5r kunna stadna, innehallen. Skulle sa erfordras, sa har man 

 med de, ur de salunda reclucerade ju harledda vardena pa O k, och Jc s att berakna de i 

 formlerna (<J) negligeradii termerna af T it som tillsammans maga betecknas med //J", , 

 afvensom B, och med tillhjclp af equationen 



harleda reductionsforbattringarne ^,/t, hvilka i sin tur ge forbattrade varden pa de sokta 

 qvantiteterna Jc t , Jc, . . , 



Da qvantiteterna k,, A,... sokas, torde det likval, sasom tillforene (pag. 402) blifvit 

 anmarkt, vara beqvamare, att icke utga fran gifna varden pa ft, utan i deras stalle silsom 

 gifha observerade qvantiteter antaga motsvarande varden pa qvantiteten n, med betydelsen 



2 2Sfn1" 



W .......... 7r = ; ''" = -^F 



Vi fa da enligt (r) 



-, 







