OM TERRESTRA REFRACTIONS THEORIE. 



427 



fall leder likval detta uteslutande till ett missforhallande , som langre fram skall forklaras, 

 och som foranledt inig att underkasta jemvlll observationsmaterialet i dess helhet, utan 

 uteslutande af nagon observation, en narrnare undersokning. 



Sedan pi, ofvan angifna siitt qvantitetens ft medelvarden for de sarskildta bergspet- 

 sarne, med dertill hOrande medelvarden pa temperaturen , lufttrycket och den geodetiska 

 vinkeln, blifvit beraknade, och sedan dessa ,-varden blifvit corrigerade i anseende till de 

 for deras berJlkning till grund liggande bergshojdernas srna afvikelser f'ran sarnma hojders 

 af STRUVE hiirledda definitiva varden; reducerade jag de salunda forbattrade ft till tem- 

 peratur och 0,76 metre barom. enligt formlerna (fi) och (). Denna reduction utstracktes 

 ilfven till medium af de bada, mot en "rnycket lugn bild" svarande, ft- varden, sorn under 

 sjelfva nivellementet rnellan Svarta och Caspiska hafven (jfr sid. 420) erh5llos, och ut- 

 fordes genom tvtlnne approxirnationer, af hvilka den forsta, forrnedelst dessa sistnamnda 

 ^-varden allena, gaf qvantiteten &,. 



I efterfoljande tabeller, som innehalla alia hithorande qvantiteter, sammanstallda sar- 

 skildt for de af STRUVE utvalda observationerna och sarskildt for observationsmaterialet i 

 dess helhet, betecknar C", sasom tillforene, den geodetiska vinkeln uttryckt i secunder och 

 ^ qvantiteternas ft till och 0,"G metre (= 29,922 Engl. turn) reducerade varden. Med 

 Elbrus 0. (Winter) ar en serie af observationer betecknad, som i Stawropol anstalldes pa 

 denna bergspets under vintertid. Denna serie har sarskildt blifvit uppford, alldenstund 

 hon genom sin motsvarande betydligt lagre temperatur skiljer sig fran de ofriga observa- 

 tionerna pa samma bergspets, hvilka alia blifvit utforda under den varmare arstiden. 



Tab. A, grundad pa de af STRUVE utvalda observationerna. 



Tab. B, grundad pa samtliga observationerna. 



