OM TERRESTEA REFRACTIONS THEORIE. 



431 



sa liar man att satta e = 0,003665, och att multiplicera T t med f eller 0,8, samt T t med f 

 eller 0,64. 



Vid den utfOrda reductionen af tabellernas A och B ju-v&rdcn till 0" temp, och 

 O m ,7f> barom. antogs 



T, = -(6,7284-10) + (9,4071-10) C- CoU) 



r, = (4,3893- 10) -(7,M05- 10) C-CoU > ........ (<) 



De termer af T t , som salunda uraktlatos, hafva pa observationerna af Beschtau och 

 vinter-observationerna af Elbr. 0. i medeltal intet markbart inflytande. Fftr de Ofriga 

 observationerna skulle temperatur-reduction af ft i medeltal fOrokas med 0,0004, en qvan- 

 titet, som knappast kommer i betraktande. Uraktlatandet af B har annu mindre infly- 

 taride. Man ser haraf, att en dylik approximation maste i de aldra fiesta fall vara till- 

 fyllestgorande. 



Af formlerna (v), (/) och (o) satisfieras tabellens B ,-varden pa foljande satt: 



Ofvanstaende jemfOrelse af vara harledda formler med de observerade ,-vardena 

 utvisar, att vinterobservationerna pa Elbrus 0., hvilka hitintills icke blifvit tagna i be- 

 traktande, icke fullstandigt satisfieras af dessa formler. Skilnaden ar ocksa allt for stor, 

 for att kunna tillskrifvas osakerheten af det observerade ^o-vardet for denna bergsspets, 

 hvilket ar grundadt pa ett ganska stort antal observationer. ' Otvifvelaktigt ar denna af- 

 vikelse frainkallad af den betydligt lagre temperatur, vid hvilken dessa observationer blifvit 

 anstallda. Vi komma hlirmedelst till den slutsatsen, att den vid jordytan aflasta tempe- 

 raturen maste hafva annu nagot annat inflytande pa refraction, alltsS, ocksa pa atmosphe- 

 rens tathetslag, an det som blotta theorien angifver, och som vi hitintills tagit i betrak- 

 tande. Vi b5ra da forst och framst tillse, hvad ett sadant inflytande kan hafva att be- 

 tyda, och huruvida det kan a priori anses antagligt. For detta andamal maste vi aterga 

 till den, utan vidare underselling sasom giltig antagna equationen 



, 



- = 1 - c, s - c 2 s- - etc. 



vid hvilken vi fOrutsatt, att coefiicienterna c t , c s ... aro Constanta, afven med hansyn till 

 temperaturen. Detta antagande innebar, sasorn man latt ofvertygar sig, att de volumer, 

 som en viss luftmassa intager vid jordytan och i nagon gifven h5jd s ofver densamma, 

 sta, sa vidt det af temperaturens aftagande med hojden ensamt beror, stadse till hvar- 



