43() I>. G. UNDHAGEN, 



bar detta utcslutande helt sakert derigenom verkat, att det inre sarninanhanget mellan 

 observationernti, hvarmed jag menar deras saintidighet i afseende pa de sarskildta bergs- 

 spetsarne, blifvit nilstan belt och ballet sOnderslitet. Antaga vi, att hvarje bergspets 

 blifvit sarskildt for sig, och aldrig samtidigt ined de Ofriga spctsarne, observerad, sa 

 skulk- man mod stort skill draga i betankande att forknippa sadana observatiouer for att 

 ur dem draga slutsatser Ofver atmospherens constitution; ellcr man skulle eljest latteligen 

 koinina att till ett belt forbinda delar, som i verkligheten ej bora tillsammans, sa framt 

 ej observationernas antal for bvarje bergspets ar sa stort, att man kan antaga deras com- 

 plex motsvara ett oforllnderligt atmospherens inedeltillstand. Blir nu, genom det nilinnda 

 uteslutandet, sadant icke bokstafligen forhallandet med det ifragavarande observations- 

 materialet, sa blir dock inissforliallandet i detta hilnseende patagligt. Och hiiruti ar, en- 

 ligt mitt formenande, grunden till de naturstridiga slutsatser, till hvilka tabellen A leder. 

 att si>ka. Observations-materialet i sin helbet, utan nagot uteslutande, lemnar i samma 

 hfmseende iinuu nagonting Ofrigt att Onska, eburu langt miudre; utomdess bar det stOrre 

 sammanhang niellan observationerna pa de sarskildta bergspetsarne, som ger tabellens B 

 siffervilrden feretrade framfOr tabellens A, blifvit vunnet genom att medtaga ilfven sadana 

 observationer, som icke motsvaras af lugna bilder, och som ratteligen det maste med- 

 gifvas bOra undvikas; och dessa omstandigheter, i forening med den tillfbrene antydda, 

 att temperaturens inflytande icke bar pa ett vederborligen fullstJlndigt siitt ur detta obser- 

 vations-material kunnat barledas, hafva gjort, att jag icke ansett en omstandligare och 

 striingare bebandling af dessa observationer, an som bar blifvit utford, mSdan vRrd. 



Ofvanstacnde betraktelser leda omedelbarligen till nagra viisendtliga slutsatser be- 

 traffande inrattandet af en observations-serie, som skall vara i stfind att narmare uppdaga 

 refractionens ocb atmospherens lagar. En sadan serie bor, enligt mitt formenande, vara 

 enkom for dctta andamal foretagen och anordnad; ty ett annat andanml fordrar sakerligen 

 ocksa en annan (i nagot hanseende skiljaktig) v'Ag, for att med storsta mojliga ftdlstan- 

 dighet uppnas. Jag antager, att man ar i tillfulle att utvalja fyra terrestra foremal, 

 som samtidigt kunna ses fran nagon viss standpunkt, och hvilkas hojder Ofver och afstand 

 fran denna standpunkt aro noga kilndn. Jag antager vidare, att samma bojder och af- 

 stand aro sa beskaffade, att de a den namnda standpunkten uppmatta zenitbdistanserna 

 af foremalen gifva upphof at fyra tillrackligen distincta numeriska equationer enligt (/) 

 (sid. 415), for att de fyra obekanta k lt k,, k, och k> kunna med sakerhet ur dem har- 

 ledas. Uppmiitas nu dessa fOremals xenitbdistanser under en langre tiderynid, alltid sam- 

 tidigt, alltid vid de tillfallen, da bilderna visa sig lugna och precisa, men eljest under 

 skiljaktiga atmospheriska forliallandi-n, och f ram for allt vid betydligt skiljaktiga tempera- 

 turer; sii lider det intet tvifvel, att man genom en sadan observations-serie skulle komma 

 till ganska tillforlitliga slutsatser i afseende pa atmospberens constitution i dess liigre la- 

 ger, atminstone for denna enstaka localitet; ty det ar latt mojligt, till och med sannolikt, 

 att olika local- och climateriska forhallanden skola gifva nagot skiljaktiga resultater. Jag bar 

 bar valt ett idealiskt exernpel, som mahanda icke latteligen kan finna sin motsvarigbet i 

 verkligheten ; ibland annat torde foremalens hojder icke fa antagas pa forhand gifna, utan 

 maste samtidigt med refractionens obekanta constanter sokas. Men samma exempel angifvcr 

 pa enklaste vis, hvilka omstandigbeter fornamligast bOra for det ifragavarande andamalet 

 tagas i betraktande. Dessa omstandigheter aro: 



