



BESKRIFNING OFVER DALKARLSBERGS JERN- 

 MALMSFALT UTI NORA SOCKEN OCH 



OREBRO LAN, 



AP 



A. ERDMANN. 



Med Taflorna X-XX11I. 



TILL K. VET. AKAD. INLEMNAD D. 10 DECEMBER 1856. 



Ibland den rikedom af jernmalmsfyndigheter, for hvilken Nora socken inom Orebro Ian 

 redan fran aldre tider tillbaka vunnit ett sa h5gt anseende, intager Dalkarlsbergets gamla 

 odalfalt med afseende pa sina stora tillgangar och siria valartade malmer onekligen ett 

 bland de framsta rummen. Belaget en och en half mil sydvest om Nora stad i socknens 

 sSdra del, ej sa langt fran gransen mot Kihls och Vinterasa socknar, har det redan sedan 

 urminnes tider varit bearbetadt med ett stort antal rner och mindre betydliga grufvor 

 och skarpningar, af hvilka dock tyvarr manga redan, till fdlje af fordna dagars mera pa 

 rof an efter ratt bergsvis stallda brytningar, aro igenstjelpte och nu ligga ode. Men dessa 

 odegrufvors malmer ma derf5re icke anses forlorade, ernedan de i sinom tid genom lamp- 

 liga tillstallningar latt kunna atkommas fran de andra narliggande annu i gang varande 

 4 arbetsrurnmen. 



Faltets allmanna bergart utgores af glimrnerskiffer, uti hvilken de sarskildta fyndig- 

 heterna finnas inlagrade pa flera egna parallelstreck , hvilkas allmanna utstrackning gar i 

 0. V. eller O.N.O. V.S.V., saledes konformt med sjelfva bergartens egen parallelstruktur 

 eller skiffring. Dessa Dalkarlsbergets malmfall forete nu i sitt upptradande, bade fran 

 alliniln och enskild synpunkt betraktade, sa manga egenheter af hogt bade vetenskapligt 

 och praktiskt intresse, att en narmare redogOrelse for de hufvudsakligaste eller mest fram- 

 staende deribland val ma anses rattfardigad , sasom i sin mon egnad att belysa nagra af 

 de egendomliga forekomstsatt, for hvilka vara inhemska jernmalmsfyndigheter utmarka sig. 

 Men dessforinnan ma det tillatas, att har forutskicka en kort beskrifning Ofver de narmast -eft.] 

 till grufvefaltet stotande trakterna med afseende pa deras allmanna geognostiska beskaf- 

 fenhet. 



Efter vanligheten ar afven gneiss har den bergart, som innehar den stOrsta utstrack- 

 ningen och sa att saga bildar traktens allmanna grundbergart, uti hvilken alia de Ofriga 



K. Vet Ali.nl. Hindi I. 



* 





 * 



^ oi 



^ ? 



*t 



56 



V* 

 _*< 



*. 

 -' /"* * 



* _ 



