BESKEIFNING OF.VER DALKARLSHERGS JERNM ALMSF ALT. 443 



' 



Jag bar redan for nagra ar tillbaka*) haft tillfalle antyda den sannolika mojlig- 

 heten, att ur detta betydliga kalkstenslager kunna vinna ett lampligt material for saval 

 bildlmggaren som arkitekten, och det ar annu min 5fvertygelse , att fraintiden forr eller 

 sednare skall verkliggora denna min forhoppning. Visserligen kan det icke nekas, att ste- 

 nen i flera af de oppnade anbrotten synes genomdragen rned en rnangd i olika rigtningar 

 lopande forklyftningssprickor, sa att nagra storre block deraf icke der aro att hoppas, 

 men pa andra lokaler deremot frarntrader denna olagenhet i mycket mindre grad eller 

 nastan alldeles icke. For ofrigt ma man ihogkomma, att alia de hittills Sppnade anbrotten 

 uteslutande aro anlagda for vinnande af s. k. limsten till hyttorna eller af kalksten till 

 branning, och att saledes icke det ririgaste afseende fastes hvarken pa den yttre eller den 

 inre fysiska beskaffenheten hos det utsprangda materialet, utan endast och allenast afses 

 fordelen af ett latt arbete och en beqvam forsling till ort och stalle. Dessutom ar det ju 

 en gatnmal erfarenhet hos hvarje stenbrytare, att alia bergarter narmast dagytan aro i 

 mer eller mindre grad sprickfulla och lossniga, och forst pa nagot visst stOrre eller min- 

 dre djup derunder mera sammanhangande och fasta. Utvaljer man derfore fran forsta 

 borjan en lamplig lokal (och sadana erbjuder naturen bar flera), der tillfalle medgifves att 

 afspranga denna Ofversta sprickfulla skorpa, utari att sedan pa lange annu behofva frukta 

 olagenheten af tillflOdande dagvatten, sa vagar jag hoppas, att det underliggande berget 

 ingalunda skall sakna det samband och den fasthet, som aro n5dvandiga for att derur 

 erhalla tillrackligt stora och felfria for de antydda andamalen tjenliga block. De hdga 

 bergasarne vester invid Elflangen, mellan denna sj5 och OrmkiVrnsbacken , torde, sasom 

 pa de fiesta stallen innehallande en sardeles vacker och hvit marrnor, i detta afseende 

 bora i forsta rummet ihogkommas. 



Denna i korthet beskrifna bildning af kalksten och dolomit forekornmer nu, utefter 

 hela dess utstrackning fran ena andan till den andra, lagerformigt innesluten uti hdlle- 

 flinta, hvilken afven i dessa trakter foreter samma vexlande mangfald i farg och textur, 

 sorn ofverallt annorstades ar for denna bergart sa egen. Pa ostra sidan om kalkstens- 

 lagret upptrader halleflmtan Ofverhufvud endast sasom en belt siqal rand, utom i narheten 

 af Skrikarhytte by, der en lokal tillsvallning hos densamma uppkommit at oster, men pa 

 vestra sidan ar dess magtighet deremot i allmanhet stOrre, isynnerhet langre sOder ut i 

 trakterna mellan Asbosjon, Wikern och Elflangen. Det var ocksa i denna sednare del af 

 halleflintbildningen, som jag redan sommaren 1851 hade lyckan, att i narheten af hem- 

 manet Wikersgdrden och pa dess mark upptacka en ny, efter kornpassens anvisning att 

 dOrnrna ganska betydlig, jernmalmsfyndighet, hvilken af Dalkarlsbergs bolag, till hvilket 

 uppfinnareratten genast Sfverlemnades , nu redan i nagra ar blifvit bearbetad med sardeles 

 lofvande utsigter for fraintiden. 



. 



Fyndigheten synes besta af atminstone tvenne pa ett kort afstand fran hvarandra 

 framlopande parallelstreck hvardera af nagra famnars magtighet. Dess utstrackning i fait, 

 som gar i nordost och sydvest, har sedermera befunnits annu stOrre an man fran borjan 

 kunde ana, ty, sedan grufvearbete har en gang blifvit oppnadt, hafva snart, pa 5mse 

 sidor om de forst upptagna skarpningarne , flera nya inmutningar skett pa malmstreckens 



*) Ofversigt af K. Vet. Akad. Forhandl. 1851, sid. 31. 



..>,, 



*.-. 



* V 

 ' *~ * . 



