' 



BESKRIFgNING OFVER DALK ARLSBERGS JERNMALMSF ALT. 447 



^t * 



Vid betraktandet af Dalkarlsbergets mahnfyndigheter, belagne dels pa Skrikarhytte 

 dels pa, Dalkarlshytte byars egor, kan man, utgaende fran en rnera allman synpunkt, at- 

 skilja tvenne trakter, nernligen Vestra Dsilkarlsberget oiler det s. k. Vestra Berget och det 

 Ostra eller egentliga Dalkarlsberget. Dessa bada rnalintrakter skiljas fran hvarandra genorn 

 eri fbga djup, inoin obetydliga hojdstriickningar innesluten, dalsankning, p;l hvilkens botten 

 en fran HoffmanstorpssjOn kommande back framflyter einot norr, hvilkens vatten, forstarkt 

 genoin nagra andra sjoars medelst grafningar ditledda vatten, betjenar sa val konsterna 

 som spelen vid de nu i gang varande grufvorna. Det s. k. Vestra Berget innefattar flera 

 nastan allt sedan urminnes tider 5deliggande grufvor och skarpningar, om hvilkas beskaf- 

 fenhet man for narvarande saknar all narmare kunskap, men om hvilkas, orn an aflagsna, 

 sainnianhang och ofverensstammelse med de egentliga nu i gang varande Dalkarlsbergs- 

 grufvorna den afven liar, vid de vattenfylda grufvebraddarne, anstaende glimmerskiffern 

 gifyer en aning. De uti det Ostra Dalkarlsberget befintliga grufvorna hafva deremot, med 

 undantag af Wretgrufvan , allesammans sitt lage Sster om den nyssnainnde s. k. Konst- 

 bficken, och finnas der utstrodda i vestra sluttningen af en i norr och sdder framstry- 

 kande, till hufvudsaklig del jordtuckt liten bergas, som pa derma sidari begransar den 

 grunda dalinskarningen. Dessa de egentliga Dalkarlsbergsgrufvorna aro de enda fyndig- 

 heter, som pa inalmfaltet nu f6r tiden bearbetas och aro saledes de enda, som kunriat 

 goras till f5remal for en narmare granskning, ehuru tyvarr afven ibland dem manga, till 

 folje af bergets skoliga beskaffenhet och fordna tiders planlosa brytningar, redan lange- 

 sedan aro igerirasade och otillgangliga. 



Det nu liar vid Dalkarlsberget 1 ) bearbetade malrnfaltets fyndighet synes vara for- 

 delad pa atminstone tvenne sarskildta hufvudlager, bada inneslutna inom en pa faltet all- 

 mant radande bergart af glimmerskiff'er och, likasom dennes skiflring, hafvande sin stryk- 

 ning i 0. V. eller O.N.O. V.S.V. med fallande mot norr. Det norra malmlagret eller 

 det s. k. Agrufvelagret, som ar det magtigaste, har pa olika punkter blifvit uppslaget med 

 A- och Langgrtifvorna samt Collegii-, Kringle-, Flint- och Herrgrufvorna in. fl. ! ), rnedan 

 pa det sodra eller Rymningslagret endast de s. k. Rymningsgrufvorna (tre till antalet) aro 

 i nastan sammanhangande ratlinig strackning upptagne och pa djupet afsankte. 



Forutom den icke ringa olikhet med afseende pa fyndigheternas magtighet, som 

 emellan dessa bada inbdrdes parallela, i dagen pa ett afstand af 20 25 famnar fran 

 hvarandra framstrykande rnalrnlager, eger rum, forete de afven i andra hanseenden sa till 

 yttre som inre beskaffenhet flera vasendtliga skiljaktigheter, bland hvilka det ma tillatas, 

 att redan har i borjan fasta uppmarksamheten pa de vigtigaste och mest framstaende. 

 Redan den jemnfSrelsevis betydliga bredd af ofver 20 famnar, som deri uti midten af det 

 norra malmlagret belagna Stora Grufvestoten 3 ) innehar, kan icke undga att uppvacka den 

 sannolika f5restallningen, att detta lager, langt ifran att utgOras af en till hela denna 



') Se de bilagde djup- och profilkartonia ofver faltet. 



*) Fyndighetens utstrackning till en langd af ungefiir 200 famnar fran vester till oster uti den nyssniimnde berg- 

 asens vestra afsluttning, har till f'oljd att de liingst i oster befintliga grufvorna (Molings- och Herrgr.) ligga 

 ancla till 8 10 famnar hogre an de i vestra iiridan upptagne A- och Lilla Lunggrufvorna. 



3 ) Denna nu s& stora och vida dagoppuing iir icke anuat, an slutresultatet af de betydliga bergstalp och ras, 

 for hvilka de under malmfaltets iildsta titier bar upptagne grufvorna (Kittel-, Bond-, Lekebergs-, Carlskoga- 

 och Nils Ifvarsgr.) gang efter annan varit utsatta till folje af en allt for ovardsam brytning uti ett af naturen 

 sS skoligt och osiikert berg. 





V ' 



'. v. 



