BESKRIFNING OFVER D ALK ARLSBERGS JERNMALMSF ALT. 453 



J 



om Ryrnningsgrufvorna ar tydligen adagalagdt genorn de flera mellan dem och Agrufve- 

 lagret anlagda arbeten, sasom Ryrnnings- och Strokirks Skakter sarnt orterna Ombuds- 

 inannen Fol. 4, Stofvaren Fol. 5 och Sokaren Fol. 10, genorn hvilka allesarnmans en full- 

 kornlig ofyndighet i dessa trakter och en oafbruten utbredning af glimmerskiffer, hittills 

 utrninstone, blifvit utvisad. Aterstar saledes endast trakten narmast soder invid Ryrn- 

 ningsgrufvorna, dit annu icke nagon enda fOrsokningsort blifvit indrifven, med undantag 

 af den pa 80 famnars afvagning rnellan nuvarande grufvebotten och Skaktet anlagda Fog- 

 deorten, Fol. 8. Men denna enda ort, som under sin korta vag visserligen framgatt uti 

 ofyndig glimmerskiffer, torde emellertid vara ett allt f5r enstaka exempel, for att bevisa 

 en fullkornlig franvaro af all fyndighet pa denna s5dra sidan om det kanda malmstrecket, 

 sa mycket mera, som kompassens forhallande vid en vandring derstades utefter dagopp- 

 ningarne icke kan undga, att uppvacka en motsatt forestallnirig. Uti egarnes intresse 

 rnaste det val saledes ligga att genom andra mera egentliga forsOkningsorter, pa olika 

 afvagning i sodra grufvevaggarne anlagde, Ofvertyga sig om det sanna eller origtiga uti 

 en forrnodan, hvartill alia ofriga forhallanden har pa faltet maste medgifvas erbjuda sa 

 manga talande skal. 



o 



Vidkornmande derefter Agrufvelagret, sa eger detsamrna visserligen, i stort betrak- 

 tadt, enligt de uppbrytningar, som derpa blifvit gjorda saval i vestra som Ostra andarne, 

 den jernnforelsevis betydliga magtigheten af anda till 25 famnar, men bestar dock icke 

 till hela denna bredd af en enda samlacl och odelad fyndighet, utan synes fastmer af na- 

 turen sonderdeladt i icke mindre an fern sarskildta malmparalleler, fortlopande vid hvar- 

 andra, i parallel strackning med Ryrnningslagret, och atskiljde genom an tunnare, an 

 tjockare mellanlager af glirnmerskiffer. Men ingendera af dessa malmparalleler far, (och 

 haruti ligger olikheten mot Rymningslagret) anses bestaende af en oafbrutet sammanhan- 

 gande rnalmfyridighet under hela faltstrykningen mellan vester och oster, utan hvar och 

 en af dem ar sammansatt utaf en kedjeformig foljd af ett, som det synes, obestamdt an- 

 tal st5rre och mindre linsforrniga rnalrnkortlar, som uti de sarskildta parallelerna blifvit 

 ordnade efter strykningen i fait pa an langre, an kortare afstand fran hvarandra, och 

 som saledes rundt ornkring, saval pa sidorna sorn vid gaflarne, omgifvas och begransas af 

 ofyndig glimmerskiffer. Sarnmanfattriingen af alia dessa rnalmlinser, sorn nu vid forsta 

 paseendet synas sa oregelbundet utstrodda, men vid hvilkas ordnande och gruppering en 

 sa val utpraglad parallelism blifvit af naturen iagttagen, utgOr just nu det stora Agrufve- 

 lagret, hvaruppa sasom kartan visar, ett stSrre antal grufvor aro uppslagne och bearbe- 

 tade. Lfmgst i vester hafva nemligen Lilla och Stora Agrufvorna samt Lilla Ldnggrufvan 

 sitt liige och langst i oster ligga Herrgrufvan, Stora Ldnggrufvan, Hommanslorpsgrufvan 

 eller Bakugnen, Gamla och Nya Flintgmfvorna samt Kringlegrufvan : och emellan dem 

 utbreder sig slutligen en ofver femtio famnar king och tjugo famnar bred dagoppning, 

 den s. k. Stora Grufvestoten'), innefattande flera numera belt och ballet eller till storsta 

 delen igenrasade och Odeliggande grufvor, nemligen Kittel-, Gamla och Nya Bond-, Leke- 

 bergs-, Carlskoga-, Nils Ifvars- och Collegiigrufvorna. Hela denna fyndighet har salunda 



') Denna dagoppning liar dock under de sednare aren blifvit i vestra iindan till ofver halften af sin langd fylld 

 med varp till beredande af rymligare malmtorg: till sina dimeusioner synes derfore Grufvestoten nu icke sS 

 stor, sora den i sjelfva verket frau bcirjan varit. 



