470 A. ERDMANN, 



afsflnkas sa djupt, att, koinmunikation kan Oppnas med L. Langgrufvans arbetsrum. Vid 

 denna sistnaninda grufva besOrjes derfore annu tills vidare malm- och berguppfordringen 

 medelst ett eget Spelhjul'), hvars hjulhus ar belaget straxt soder om grufvan, nara intill 

 stora smedjan. 



Till besparing af tid, arbete och kostnad vid uppsokandet af nya forut icke be- 

 kanta inalmfyndigheter vid sidan af de redan kanda och bearbetade, brukar man bar pa 

 faltet, innan en forsokningsort paborjas, alltid forst indrifva en s. k. projborr till stOrre 

 eller mindre langd, for att pa forhand Gfvertyga sig om nagon fyndighet verkligen der 

 forefinnes, och huruvida densamma med afseende pa magtighet och inre beskaffcnhet ar 

 af brytvardig natur. -Konsten att drifva profborrar ar derfore har sardeles hOgt utbildad 

 och icke sallan forekomma sadane af anda till 70 80, ja till och med anda till ofver 

 100 qvarters langd. I tranga arbetsrum och orter ar da vanligt, att flera lankar efter 

 hvarandra sammanfogas , allt som profhalet inskrider, men der tillrackligt utrymme fore- 

 finnes far man ofta se profborrar i ett enda sty eke anvandas af anda till 3040 qvarters 

 langd. Sattet for lilnkarnes hopfogande ses af vidstaende Fig. 1 3 i genomskarning. 



Den utskjutande tappen eller spetsen 6 hos den ena 

 lanken maste noga passa in i forsankningen a hos den 

 * andra, dit den bor stadigt indrifvas, sa att andkan- 

 (JL) terna c hos de bada lankarne noga sluta an emot 

 hvarandra. Bade tappen och forsankningen aro geuom- 

 borrade med ett 5 turns hal, hvaruti en s. k. sax af 

 af jernbleck insattes, hvilkens fyra andskanklar rundbojas (Fig. 3) efter borrens krOkning. 

 Pa sa satt ar i handelse af behof borrens sOndertagande latt mojligt, hvilket icke vore 

 fallet, om, i saxens stalle, en jernsprint insloges i halet, ty denna skulle ohjelpligen 

 fastna. For hvarje indrifvet qvarter hopsamlas och upplagges pa ett sarskildt litet 

 brade det dervid fallna s. k. "borrkaxet", af hvars olika farg efter torkning man sedan 

 med stor sakerhet kan bedomma alia de vexlingar i berg- och malmarter, som blifvit 

 genomgangna. Arbetarnes vana och fardighet harutinnan ar i sardeles hog grad uppOfvad. 

 En annan har pa faltet likaledes hOgt uppdrifven konst ar den, att medelst timmer- 

 forstdmplingar fOrbygga grufvorna, far att sa vidt mqjligt fOrsakra dem mot fall. Denna 

 konst ar af den stranga riOdvandigheten framkallad, ty en sorglig erfarenhet har i alia 

 tider lart, att i allmanhet inga band har kunna qvarlemnas till stud mot vilggarne, i an- 

 seende till mahnens starka forklyftning och sidoskolarnes lossniga beskaft'enhet. Sasom 

 den enda mojliga utvag att med nagon silkerhet tillgodogOra sig de manga rika rnalrnfall, 

 som har fOrefinnas, har man derfore sett sig tvungen i stallet begagna sattet att genom 

 starka forstamplingar af grofva timmerstockar uppstodja de farliga grufvevaggarne , ehuru 

 visserlif'en denna utvag ar forenad icke blott med en rnangd svarigheter i utforandet, 

 utan afven med ganska kllnnbara uppoffringar i ekonomiskt hanseende, emedan bland 

 annat all den tid, som nu maste offras pa fortimringarnes iordningssattande, naturligtvis 

 eljest skulle kunna anvandas pa en Okad grufvedrift. FOrtimringsarbetet vidtager straxt 

 efter slutad grufvebrytning i burjan af November och fortfar under vintern till medlet af 

 Mars. Qvantiteten af det timmer, som salurida blifvit under tidens langd for delta anda- 



') Harmed uppfordras dagligen omkring 60 Vigtcr. 



