CM JUSTERINGEN AF RIKSLIKAIIE-SKALPUNDETS 



KOPIOR. 



Undertecknade, at hvilka Kongl. Vetenskaps- Akadernien behagat uppdraga att ombesOrja 

 forfardigandet af de kopior af Rikslikarne for vigten och langdmattet, hvilka, enligt 3 

 mom. 9 i Kongl. Maj:ts Nadiga Stadga om matt och vigt af den 31 Jan. 1855, af Kongl. 

 Akadernien b5ra anskaffas, och enligt samma :s mom. 4 skola forvaras hos Akadernien 

 och hos Universitets-Styrelsen i Upsala, fa harmed afgifva berattelse om det satt, hvarpa 

 detta uppdrag, i hvad det rOrer kopiorna for vigtsenheten , af oss blifvit fullgjordt. 



Ehuru tvenne med omsorg justerade vigtsatser i Akademiens fysikaliska instrument- 

 samling funnos att tillga, hafva vi dock ansett nddigt, att f5r en vigtbestamning, hvilken 

 med sa stor noggranhet som den ifragavarande, borde verkstallas, anyo justera den vigt- 

 sats, sorn dervid skulle begagnas, ernedan det kunde vara mojligt, att de aldre vigtsat- 

 serna under deras mangariga begagnande blifvit nagot forandrade. Vi valde hartill en 

 vigtsats af forgylld messing, hvilken forut tillhOrt Akademiens aflidne ledamot L. J. 

 WALLMARK. 



Vid justeringen begagnades en af Herr Lieutenant LITTMAN forfardigad vag, som 

 ar fBrsedd med mikroskop for aflasningen och enkelt lyftverk for vagbalkens och skalarnes 

 upphangning. Vagbalkens jemnvigtslage bestamdes derigenom, att de pa hvarandra fol- 

 jande utslagen observerades, hvarefter forst togs medium af det forsta och tredje utslaget 

 och derpa medium mellan detta och det andra utslaget o. s. v. Vagningen verkstalldes 

 genom successiv substitution pa en och sarnma vagskal af de vigter, som jemnfOrdes med 

 hvarandra. Harvid iakttogs alltid, att vagningen af den ena vigten verkstalldes tvanne 

 ganger, nemligen fore och efter vagningen af den eller de vigter, hvarmed den skulle jemn- 

 f5ras, hvarefter af de tva namnda vagningarne togs medium. For hvarje olika belastning 

 undersoktes vardet af skaldelarne i mikroskopet. 



Den ifragavarande vigtsatsen bestar af en vigt pa 1 samt vigter pa 40, 30, 20, 

 10, 4, 3 och 1 ort, afvensom rnotsvarande kornvigter. Dessutom gjordes en vigt af silfver 

 pa 0,4 korn och trenne vigter af samma metall pa 0,2 korn , samt en vigt af aluminium pa 

 0,i korn. Om felen hos vigterna pa 100, 40, 30, 20 och 10 ort kallas respective for x, 

 y, z, u, t och om , /?, /, eT aro konstanter, som genom vagningen bestammas, sa erhalles 



hvaraf x-y+z + u + t + a. 



Pa samma satt erhalles 



y+t=z+u+y 



