24 



Redan pa" uppresan (ill Lappmarken varscblef jag, i niir- 

 heten af byn Safvast vid Luloa olf mcllan 3 och 4 mil fr3n sla- 

 den, ovanligt brcda blad af en da outvecklad Slarrart , hvil- 

 ken jag vid aterresan, sa val pa Siifvast-landet som pA en 

 derulanfor i elfven' liggande storre 6, i icke ringa mangd 

 traflade med na'ra mogna frukter. Denna art, eri af de slor- 

 sta och bredbladigaste i silt slagte, befanns vara Carex bul- 

 lata var. lasvirostris, hitinlills ok and inom Sverige och nyli- 

 gen forut funnen vid Christiania, samt liktidigt i ryska Karelen 

 af Cand. ANGSTROM. Den egentliga Carex bullata, fra"n hvil- 

 ken lavirostris soni art synes bora alskiljas, tillhor Norra 

 Amerika. PA de anforda vaxtstallena vid LuleS elf utgjorde 

 den styckevis ensam vegetationen under den ofra tvarskurna, 

 med Salix-arter bevuxna flodbradden. 



Af den allmanna Tallen (Pinus sylvcstris*) forekom vid 

 Jockmocks kyrkby en liten dunge af halfvuxna trad, till en 

 del bildad af en mig obckant afart, med helt korta, i afskilda 

 kransar siltande barr, genom hvilket forhallande traden er- 

 bjodo ett frammande utseende. 



Runnen (Sorbus ducuparia) traffades ofta, sardeles nar- 

 mare fjellen, med fr3n forsta utveckllngen fulikomligt glatta 

 och glansande blad. 



En med de flikbladiga forandringarne af Bjorken, Al- 

 arterne m. fl. analog form af Hallonbuskcn (Rubus Idceus), 

 d. v.s. med djupt flikiga smablad, vaxte sparsamt vid Qvickjock. 



Del ar genom Proslen LJESTADII undersokning sedan 

 langre tid bekant, att i Lappmarken en mcllanart forekommer 

 mellan Aktrbartorten (Eubus arcticus) och Stcnhalloncn (/?/- 

 bus saxatilis}, hvilken, efter frnktens benamning Bafverbar, 

 af upptackaren erhallil namnet /?. castureus. Af denna vaxt 

 har man anrnarkt tvenne former, bada anforda i FRIES'S Man- 

 tissa, af livilka den ena mera niirmar sig Rubus arcticus, den 

 andra saxatilis. Dessa vaxte flerestades kring Qvickjock, men 



endast 



