Bdda foiTaltarne hora (ill antah't af Kiksrnusei zoolo- 

 giska korrespondenter. Den forstnSmde, sorn ar en cnskilt 

 man, boende i Luttich, har gjort sig kand genom sina ar- 

 beten 6'fver de mindre digg4JQr-Arteriia i Europa. Den sed- 

 nare ar domare i Metz, president for den dervarande Aca- 

 demic Royale des Sciences, lettres et arts och en af direk- 

 tb'rerna vid stadens nalurhistoriska museum. 



EDM. DE SELYS LONGCHAMPS Faune Beige (1 vol. 8:vo, 

 Liege 1842) uppraknar alia inom del politiska omradet Bel- 

 gien bekanta arter af verlebrerade djur, nemligen 54 dagg- 

 djur, 205 foglar, 20 amfibier och 94 fiskar, s:a 373 arter. 

 (I texten uppraknas dock 63, 310, 23 och 94, s:a jemnt 500 

 arler). Fo'rf. borjar med Menniskan och anfor alt landet 

 bebos af 3:ne alldeles skilda folkslag, hvilka han sammanfat- 

 tar i 2:ne varieteter eller racer, nemligen l:o blonda eller 

 Germaniska varieteten, hvartill hora: a) Tyskar, blott till ett 

 ringa antal , i landets ostra, mot Tyskland grajisande del 5 b) 

 Brabandtare eller Flamandare (Flamands), som bebo vestra och 

 norra delarne och.tala en hollandsk eller nederliindsk dialekt. 

 2:o "Bruna eller Celtiska varieteten" i landets sodra och mel- 

 lersta delar, alskiljande de tva forutnamde folkslagen i form 

 af en fran Frankrike utgaende triangel , som med ena vinkeln 

 slutar mot trakten af MflBslricbt. Detta folk kallas Walloner. 

 De tala en fransysk patois, och anforas sasom del nordligaste 

 folk pa jorden, som talar en latisk munart. Endast inom <!- 

 ras omrade forekomma romerska fornlemningar i stort, som 

 visa att denna trakt utgjort en del af del egentliga romerska 

 riket. Dessutorn skola uti Flandern finnas tydliga lemningar 

 af Spanjorerna. 



Sjelfva faiinan har cj rin^a likhet med Sk^nes, men ar 

 n^got rikarc. Bland daggdjuren lemnas Stskilliga anmarknin- 

 gar och raltelser angacndc arlerna af Arvicola , hvilka dock 

 till storre delen forr blifvit af samme forf. framslallde. LINAI.N 

 Mus agrestis (Arvicola agr. Selys, Lemmus arvalis Nilsson) 

 uppfores sasom egen art, skild frAn mus arvalis Pallas. Barla 



