144 



diirktion, men litiru del la skall kunna foronns mod idccn om 

 en adman rullslensllod ar on annan sak." 



"NYigot besynnerligt ar del med den ofvannamde berg- 

 arlons viltring. I synnerlict i sadane krr, der vatlnet ar 

 mycket brunt, vitlrar den roda feldspaten och blir pa 1 ytan 

 attargandc liksom vore den krita. A diorit blir hornblenden 

 A ylan ljusgron och feldspaten (albiten?) bortviltrar till 1 

 a 2 liniers djup, men detla sker endast a" den del af stenen, 

 som iir omgifvcn af vatten och tidtals ar torr; den delen af 

 stenen, som linger i jorden ar alldeles oanfratt. Jag har af di- 

 orit sadane smarre slenar, som till 6'frc delen ar anfratta, men 

 A den undre visa rullstensafslipningen alldeles orord. Lera 

 uppslar ej af denna feldspatens fratning, endast ett hvitt, straft 

 pulver, som man p& sina slallen finner samladt i tunna lager." 



"Af mineralier fanns kristalliserad Rutil (ej forut funnen 

 i Finland), samt ett mineral, som liknar Titanjern, men iir 

 mycket liittsmalt." 



I sammanhang med foregaende anforde Hr LoveN ur en 

 skrifvelse fran Hr MURCHISON, som under en resa genom en del 

 af Norige och Sverige tagit kannedom om raffelfenomenen sa- 

 dana de har visa sig, foljande: "Jag ar pa del hela mycket 

 nojd med mm resa fr^n Stockholm hit (till S:t Petersburg), 

 ly den af mig en sa fullstandig "expose*' af hvad man kal- 

 liil stot- och lasidor pS krystalliniska halle-arter, att jag ar 

 lullkomligt ofvertygad om sanningen af den stora operation, 

 Ofver hvilken SKKSTKO.MS arbeten spridt sS mycket ljus". 



2. Ljusct af Hydro elektriska staplars urladd- 

 Hr Frih. BERZELIUS meddelade ur en skrifvelse fran 

 Professor BUNSKN i Marburg, af d. 7 Aug. 1844, foljande 

 utdrag: 



"Jag har nyligen i Paris sett ganska skona forsok med 

 den hydroelekfriska kolxifik- (don sa kallade Bimsenska) appa- 

 raten. Da den urladdar sig emellan tjocka koppartradar, 



