123 



plctt att hela massan kristalliserar till en gyttring af pris- 

 matiska nalar. Vid upplosning i vatten synes del vara un- 

 derkastadt en standig omsattning till bildande af etyloxid- 

 salt, hvarfore del ar bast att lata det anskjuta ulur en sprit- 

 haltig losning. Det rena kristalliserade natronsaltet ar sam- 

 raansatt enligt formeln NaS+C 4 H l2 2 S+3H och det forlo'rar, 

 vid torkning 6'fver svafvelsyra i lufttomt rum, de i formeln 

 angifna 3 atomerna vatten, hvarefter det sa torkade saltet 

 tal att uppvarmas till +100C. , utan att afgifva nagon lukt 

 af vinolja. 



Kalisaltet kristalliserar i tailor, efflorescerar under fri- 

 villig afdunstning och ar svarlost i kail vattenhaltii* alko- 

 hol. Det kristaliiserade saltet ar sammansatt enligt formeln 



KS+C 4 H 12 2 S-t-H. 



\ 



Barytsaltet kristalliserar i fyrsidiga taflor med afstym- 

 pade horn. Det ar sammansatt enligt formeln BaS+C 4 H 12 2 S-f 214. 



BIyoxidsaltet kristalliserar forst utur en sirupstjock los- 

 ning och kan till sin sammansattning representeras af for- 

 meln PbSfC 4 H 12 2 S+2H. 



Den allmanna karaklaren hos nu anforda salter, de en- 

 da af mig hittills nagot undersokta, synes vara att de. nar 

 de befinna sig upplosta uti vatten, icke utan att sonderdelas 

 utharda en temperaturforhojning, som de emotsvarande svaf- 

 velsyrade etyloxidsalterna ganska val fordraga, hvaremot de, 

 sedan de en gang aritagit fast form, bibehalla sig battre an 

 dessa. Likaledes synas de vara mycket lattlostare i vatten. 



Den slutsats kan af dessa forsok dragas att de nu an- 

 forda salterna icke aro vanliga vinsvafvelsyrade salter, hvar 

 ifran de skilja sig, sa val genom kristallform, som storre 

 lattlosthet och derjemte lattare forstorbarhet genom lindrig 

 upphettning af deras Idsning i vatten. Om det for flera af 

 dessa salter bekraftar sig, hvad som bar visat sig med kalk- 

 och natronsaltet, att de forlora sitt kristallvatten i lufttomt 

 rum och icke lata sedan afskilja nagot vatten vid en upp- 

 liojd temperatur, forr an sonderdelning intraffar, sa synes den 



