

loo _ 



2. Ell Jorul icke iakttaget forhdllande of at- 

 kohol till svafvelsyra. - - Hr L. SVANBERG iillk, : iini;i-.i! 

 att, efter nyligen af honom anstallda forsok, svafvelsyra kan 

 forenas mod alkohol eller med en mod alkohol isomcrisk oxi- 

 dationsgrad af kol och vale. Det intriiffar da man later 2 

 delar koncentrerad svafvelsyra inverka pa 1 del alkohol af 

 0.83 egentlig vigt under en kortare tid, t. ex. af 10 a 12 

 tinunar vid luftens vanliga temperalur, om varmegraden rj 

 fAr ofverskrida C. En inblandning af sur svafvelsyrad etyl- 

 oxid (vinsvafvelsyra) intraflar emedlertid i allt storre och stor- 

 re forhallande, ju hogre varmegraden blifver, eller jti langre 

 tid svafvelsyran far inverka pa alkoholn. 



Den sura valskan utspades med vatten och mattas med 

 kolsyrad kalk, hvarefter den afsatta gipsen fr^nsilas och vat- 

 skan ofverlemnas till frivillig afdunsfning. Den gips, som 

 harvid anyo afsattes, afskiljes dter. Losningen far nu frivil- 

 ligt afdunsta till stadga af syrup, hvarvid ingen vinsvafvel- 

 syrad kalk anskjuter. Den intorkar slutligen till en hard 

 massa, som for mikroskop visar sig utgoras af en samman- 

 gyltring af kristalliniska korn. I upplost form sonderdelas 

 saltet, da losningen, n^igot koncentrerad, obetydligt uppvar- 

 mes, hvarvid losningen blifver oklar af gips, som fiilles, un- 

 der det att en motsvarande portion alkohol och svafvelsyra 

 atskilja sig. Det lufttorkade saltet deremot synes aga en 

 mycket storre bestandighet an den svafvelsyrade etyloxid- 

 kalken, deruti att det icke tyckes sonderdelas af sig sjelfoch 

 blifva surt af fri svafvelsyra, hvilket med det sistnamda sal- 

 tet ar handelsen. Det lufttorkade saltet utgores till sin sam- 

 mansattning af CaS--C 4 H 12 O i S-t-2H och, vid torkning i lufltomt 

 rum ofver svafvelsyra, forlorar det de i formeln angifna 2 

 atomerna vatten. Saltet bestar s^ledes af 1 atom svafvelsy- 

 rad kalk och 1 atom svafvelsyrad alkohol. 



Natronsaltet ar likaledes mycket lattlost och kristallise- 

 rar i prismatiska kristailer, hvilka stundom fas af en hel 

 turns langd, men vanligtvis anskjuter des losning sa kom- 



