49 



T morkcr sags tydligen att gnistan gick fran 

 iedarn, vare sig antingen den tillfo'rde eller den 

 vanliga coiiducteuren, mot skifvans rorelse ; du 

 nemligen afledande knappen fordes mot skifvan, 

 bo'rjade den bli lysande, ett smattrande Ijud hor- 

 des, och da den fordes narmare flog en till tva 

 roda stralar sncdt mot skifvan, bojde i en bage, 

 som vette at ett hall motsatf dct, hvarat skifvan 

 rordes ; rackte denne bagen till conducteurs- 

 kammen, sa blef den deiifran forstarkt till en 

 rnjellhvit strale eller liingrc slaggnista ; dock 

 fortsattc bagcn oftast sin \ag pa andra sklaii oni 

 <:onducteurkammen. Pa andra sidan om kulaii 

 itiarktes liar och der pi den viig Itulan ofverfa- 

 rit lysande punctcr, och vid niinnastc conducteHr 

 eller frotteur formarktes ett starkare lysande pa 

 det af deni rakade stiillet, som flyttude sig allt 

 fter som kulan fordes utat eller inat pa skifvan. 



Delta jemte nagre andre anstallda forsok an- 

 ser Forf, visa, att fenomenets forklaring ej beror 

 af skifvans rorelse, utan af dess electricile't, som 

 gor glaset mera ledande. Da namligen en afle- 

 dande kula fores till en Electrisk skifva, som 

 omvrides ; snger den pa liingre distance Electri- 

 citeten fran de puncter som passera under hen- 



D 



