103 



Umlerstundom kannes vintlen knapt, sa att den blolt 

 formar drifva fram fartygen med en hastighet af 4- geogra- 

 fisk mil i tinimen; nagongang blir den ganska stark, men 

 den ar dock jamn, och tyckes aldrig updrifva stora boljor. 

 Isynnerhet tyckes den ofta vara stark, nagra grader utom 

 tropikerne, der den vanligtvis borjar; t. ex. under min hem- 

 resa fran Indien d. 2831 Aug. 1828, da jag vid 28 sydl. 

 lat. soder om Madagaskar , uti ett svart lastadt fartyg, pa 3 

 dygn fordes 10 grader , eller 145 geogr. mil , ratt at vester 

 af en nastan rakt ostlig vind, som tycktes utgora borjan 

 till sodra passaden. Denna vind syntes mig aga en ha- 

 stighet af 40 fot i secunden _ (6 geogr. mil i tiinmen) och 

 likval verkade den ganska foga pa vattenytan ). 



Orsaken till passadvinden bar blifvit klart insedd nastan 

 anda sedan denna blef rigtigt kand ; den upgafs redan af 

 Halley i slutet af 1600 talet. Det ar tydligt att den om- 

 kring aeqvator upphettade luftmassan maste stiga up at, 

 samt ersattas fran sidorna , norr och soder, genom en till- 

 flytande luftstrom , som utgor passadvinden. Men emedan 

 seqvator, som ar storre an alia de ofriga parallelkretsarna , 

 bar en starkare svanguingshastighet an de , sa maste den 

 tillflytande luften, som blott ager en sa stor svangnings 



*) Svag eller lindrig vind bar en hastighet af omkring 10 fot i se- 

 cundeu (1 svensk rail i timmen) ; medulmattig vind gar 20 fot i 

 sec.; hdrd vind 30 a 40 och storm 50 a 70 fot p:r secund ; d. 

 a. 7 svenska eller lOt geogr. mil i tiinmen. Starkare stromning 

 i luften larer knapt forekomma i nagorlunda stor scala, men miij- 

 ligtvis uti nagot ogonblickltgt vindkasf.. Man har viil upgifyit Or- 

 caner af "123 fots" hastighet i secunden ; men denna hastighet 

 larer vara beraknad efter stormens borjan pa 2:ne vidt aflagse 

 stiillen? hvaraf nodvandigt ett falskt rcsultat maste erhallas; ty 

 luften hinner ej fran det ena till det andra stiillet forr iin hela 

 den mclian bada liggandc luftmassan kommit undan, och da har 

 storinen redan varat liinge pa bada stallena. 1 de fiesta fallen 

 skall man till och med genom en sadan jiimforelsc finna att stor- 

 men borjar sednare ju liingre tillbaka fran det stiille emot hvilket 

 den blascr. 



