107 



den sig dock vid nordliyt so/stand betydligen vidstracktare 

 genom continenternes inverkan , hvarom mera langre fram. 



Pa samma gang som man insag orsaken till Passad- 

 vinden var det afven la'tt funnet, att den uppatstigande luft- 

 massan , som ej kan stiga i oandlighet, maste sedan den 

 blifvit afskyld ocli tyngre, ater nedfalla dit, hvarifran den 

 ursprungligen kommit, eller utat sidorna emot polerna till, 

 for att an engang instromma i passaden emot seqvatorn, och 

 att saledes jordens luftmassa oafbrutet bildar ett stort 

 och regelbundet kretslopp. Det ar afven val kandt, att 

 denna nedfallande luftmassa, under sin resa till aeqvatorn, 

 genom jordens attraction erhallit en storre svangningskraft 

 an den forut agde , och att den under sitt atertag bibehal- 

 ler en del af denna storre hastighet, samt saledes, da den 

 nedfaller inom temperade zonen, svanger fortare an jord- 

 ytan vid denna latitud. Foljakteligeu maste den kannas 

 sasom vestlig viiul, och en sadan ar afven sa reguliert radande 

 iifver alia oceaner mellan 30 och 50 a 60 lat. att sjofolk 

 allmant kalla den for vestliga passaden. Det ar derma som 

 hindrar seglingen i rat linea fran Europa till Nordamerica, 

 hvilken vag maste tagas sydligare, vid 30 N lat., hvarest 

 passaden altid med sakerhet kan paraknas, och det ar denna 

 vind som, aiimi bibehallande en del af sin seqvatorial-varme, 

 utgjuter det milda climat ofver continenteriies vestra kuster, 

 hvarigenom dessa sa betydligen utmarka sig framfor de ostra. 

 Man jemfore t. ex. climatet i sodra delen af Sverige och det 

 under samma latitud belagna Kamtschatka, i Stockholm och 

 siidra Gronland vid 60 lat , i Berlin och Irkutzk vid 52 lat. 



Hafsytan har inom passadens omrade en temperatur mel- 

 lan 18 a 26 Gels. , och ar saledes altid stadd i ganska be- 

 tydlig utdunstning. Men ju langre vinden hinner emot aeqva- 

 tor desto mera hlir den uppviirmd (anda till 30 C), och desto 

 storre formaga erhaller den att uptaga vattengas, utan att 

 deraf kannas fuktig; sa att ehuru vadret ar klart ochtorrt, 

 sa ar dock luften vida starkare mattad med vattengas an 



