109 



ligen afkyles for att, under den derstades minskade pres- 

 sionen , titfalla en stor del af sitt vatten , samt bli nog tung 

 for att ater utflyta mot sidorna; ty den alltjemt nedifran 

 tillstrommande varma luften maste la'nge underhnlla tempe- 

 raturen foga minskad *). Ltaii ofverdrift torde man kunna 

 antaga medelhojden ofver Oceanen , hvarifran utfa'llingarne 

 ske, till en svensk mil. Men redan vid denna hojd ar 

 svangningshastigheten nagot storre an vid vattenytan ''*); 



*) Forsok som upplysa delta iimne aro mig obekante. Man torde 

 nappligen kunna ratla sig cfter de mutningar som blifvit gjorde pa 

 Chimborazo och andra berg nara a3qvator i Anderna, da denna 

 bergsrygg ar belagen pa vestra sidan af en bergig continent, och 

 dertill bildar en vidstrackt, hog plateau, som mastc verka ganska 

 storandc pa temperaturen. 



**) Foljande enkla beriikniogar torde vara tillracklige att uplysa de 

 ofvan anfiirde 2:ne forklaringarne ofver seqvatorialvindens rigtning, 

 for dem som ej aga en oiirmare kiiniiedom af physiken. Emedan jord- 

 ytans svangningshastighet pa olila stallcn forhallcr sig som paral- 

 lel-cirklarnes radier, d. a. som Cost'nus af latituderna , och svang- 

 nings hastigheten vid aeqvator =155 svenska mil i timmen (eller 

 160, om jarnt 10 mil antogos pa 1 grad af aeqvator); sa maste 

 a-qvators sviingn. Tt. forhalla sig till den vid 30':: 100:87; och 

 saledes (100: 87 : : 155 :) 134,85^ vara sv. hasligh. vid 30 J lat.; d 

 ar 20 mil i timmen mindre an vid aeqvator; sa att om ej jordens 

 attraction audrade den fran 30 lat, kommande luftmassans ha- 

 stigliet till narmare likhet med jordytans, sa skullc passaden vid 

 asqvator kannas sasom en ostlig luftstrom af 20 mils haslighet i 

 timmen, eller ZOO fot i secunden; d. a. tredubbelt sa valdsam 

 som de starkaste klinda stormar. Men sa ar ej forhallandet, utan 

 tviirtom bar vinden en ganska mattlig bastighet, och vid dess fram- 

 komst till, aeqvator hae den ofta forlorat all ostlig rigtning, sa 

 att den blaser ratt norr och soder. Passadens medelliastighct kan 

 knapt antagas hogue an till 20 fot i secismden (eller 2 sv. mil i 

 timmen); men emcdan rigtningen under storre delen af vagen ar 

 tamligt nara i 4. rat vinkels lutning mot aeqvator, sa iiterstar 

 for dess rcirelse rakt i N. och S. endast en bastight af 



a ~ 20 -\ 



T == T~A. } == ^ ^ ot * secnden, eller ^, sv. mil i timmen. 



