112 



vi maste pa forhand anmarka, att nagra phsenomen inom 

 dessa vindars omvade lika litet bli fullstandigt forklarade 

 en saint efter denna , som eftcr nagon annan hittils gif- 

 ven forklaringsgrund. Alia de namnda vindarne arc sam- 

 manstallda uti den bifogade tabellen , och uplysas narmare 

 genom medfoljande charta. 



1. I liela norra delen af Indiska hafvet, fran Asiens 

 kust till 5 a 6 N. lat. blaser i October till Mars, eller 

 da solen star soder om aqvator 3 en jamn NO vind, som 

 medforer torrt vader, utoni i en del bergiga trakter pa den 

 ostra , mot vinden belagna sidan af Ceylon ocb Indien , 

 bvarest den, genom vattengasens ntfallande ofver de bog- 

 landtare trakterna , bildar en kort regntid. Denna vind ar 

 tydligen den reguliera passaden. Olver sainma baf blaser 

 under det andra halfaret, vid nordliyt solstand , en hogs t 

 ojamn, stoi-mig och regnig sydvest, som medforer regn- 

 tiden ofver de fiesta narbelagna lander. Denna ar uppen- 

 bart endast en aeqvatorialvind, som utbredes sa vidslrackt 

 derfore att NO. passaden ej kan utbilda sig. Orsaken bar- 

 till ar tydligen upbettningen af det under tropiken liggande 

 sydligaste Asien. Ty emedan det laga landet vida star- 

 kare uphettas an hafvet, sa maste Inftcolonnen derifran 

 upstiga; ocb ersattning for det uppstigande kommer bar 

 allenast fran soder, emedan de boga , kalla berglander som 

 skilja sodra Asieu fran det mellersta och norra , siitta , ej 

 genom sin bojd Titan genom sin kohl, en grans for com- 

 municationen mellan vindarne sa val som mellan invanarne. 

 ^Eqvatorialvinden framstryker saledes obehindrad iinda in 

 uti det narbelayna landet , och raddar det fran att bli en 

 torr odemark sasom Afrika. Denna vind blir utomordent- 

 ligt regnig under bela sitt vidstrackta lopp, emedan hela 

 SO. passaden tyckes bar uttomma sig, formodligen utan 

 att under denna arstid afsanda nagon del utat sodra tem- 

 pererade zonen. Denna monsoon ar den vidstracktaste af 

 alia pa jorden. 



