113 



2. Uti Chincsiska sjon samt anda ned mellan Bor- 

 neo och Malacca aro vindarne att betrakta sasom iorf- 

 sattningar fran dem i norra Indiska liafvet. Deras huf- 

 vudrigtning gar at samma hall , till folje af samma or- 

 saker; riien genom verkan af de stora ostindiska oarna , 

 som alldeles onigifva detla haf, bli de obestandige och 

 storas, sa att nordpassaden mest blaser rakt at soder 

 emot Borneo , som maste bli betydligen uphettadt; och re-n- 

 vinden sages i norra delen af detta omrade hafva en of- 

 vervagaiule syd-norcllig rigtning, genom instromningen ofver 

 China. 



2. Mellan Sundiske dame, fran Java till Nya Guinea 

 (circa 5 S. lat.) herrskar vid nordligt solstand en SO vind. 

 som tyckes utgora en fortsattning af SO passaden, hvilken 

 kommer dit ofver Ulimaroa. Men inne mellan sa man^a 

 stora oar kan ej passaden vara jarnn ; den sages ofta af- 

 brytas af vindkast fran PsO, som mojligtvis aro fortsaft- 

 ningar fran norra passaden i stilla hafvet. Under sydlfo-t 

 solstand (Dec. Febr.) rader der en ganska variabel NV. 

 som ar en verklig asqvatorialvind , af lika beskaffenhet med 

 den i Indiska hafvet under sarnma tid och latitud. 



4. Mellan Java och Ulimaroa sagas afven Monsooner 

 rada ; nemligen vid iiorilligt solstand en SO vind som . an _ 

 ska sakert ar sjelfva passaden. Men vid sydligt solstand 

 lara vindarne der vara ombytliga , och de kunna svarligen 

 vara annat, da passadvinden som eljest borde rada der, 

 maste, forstoras genom instromningar af luft ofver de stora 

 vid den tiden uphettade oarne. 



5. ,/Eqvatorialvinden i Indiska Oceanen ar redan ofta 

 omtalad. Under vara somrharmanader herrskar den fran 

 6 S lat. till Asiens kuster. Den utgor da en fortsattning 

 af sodra passaden , men skiljer sig fran denna genom sin 

 ombytliga och regniga beskaffenhet. Under sydligt sol- 

 stand ar den belt annorlunda beskaffad. Den racker da 



riiysiografiska Sallskapcts Ticlskrift. II- 1837- 2 



